mot · GF02Ub305 · 1992-01-27 00:00:00 — Det nuvarande betygssystemet är dåligt och fyller inte dekrav som man kan ställa på ett nationelltutvärderingssystem. Därom råder inte någon politiskoenighet.Samtidigt som det råder politisk enighet kring någotslags utvärderingssystem döms alltså det nuvarande ut frånolika aspekter.Nackdelarna med det nuvarande betygssystemet kansägas vara följande:Betygen ger ingen rättvisande bild avkunskapsnivån. Betygen relateras inte till den faktiskakunskapsmängden som varje elev har. I stället visar betygenelevens kunskapsmängd i förhållande till övriga eleverskunskapsmängd. Betygen visar i påfallande stor grad enbartkunskap som går att mäta. Hur mäter man exempelvisläroplanens måluppfyllelse vad gäller förmåga tillsamarbete och kunskapssökande? Sådana kunskapertenderar att komma till korta jämfört med renafaktakunskaper vid betygsfördelande.Kunskaper kan dessutom aldrig klassificeras i kategorierutan att till naturen bli ett orättvist system. Det antal eleversom aldrig upplever sig ha fått ett felaktigt betyg torde varaganska få.Alla former av central och nationellutvärdering kommer att centralstyra undervisningen.Möjligheterna att lokalt anpassa undervisningen utifrånindividens och gruppens förutsättningar minskar. Dessaproblem gäller särskilt ett relativt betygssystem varsmålsättning är att jämföra alla landets elever medvarandra.Ett relativt betygssystem kommer medautomatik att uppmuntra konkurrens i större utsträckningän samarbete. Detta leder till en undervisningssyn somavviker från läroplanen för såväl grund- somgymnasieskola.Konstateras kan således att det nuvarandebetygssystemets nackdelar är så stora att systemet i dessnuvarande form måste avvecklas och ersättas med ett annat.Utifrån mina åsikter klarar inte ett nytt menkunskapsrelaterat betygssystem av att lösa de problem somfanns med det gamla relativa systemet.Min vision om den framtida skolan bygger på en tilltrotill de lokala skolenheternas vilja och förmåga att skapa enbra undervisning. I denna process spelar lärarnas, elevernasoch föräldrarnas deltagande en avgörande roll. Denmoderna skolan byggs inte på basis av hot eller tvång, denbyggs på de deltagandes aktivitet. Således är det för miguppenbart att allt fler beslut i skolan måste flyttas fråncentral till lokal nivå. Det gäller allt från skötseln av skolansekonomi och underhåll till undervisningens innehåll. Dentid då det från skulle beslutas om enskildheterinom olika ämnesområden är och skall vara svunnen.Utifrån denna synpunkt blir det naturligtvis barockt attförsöka införa något slags kunskapsrelateratutvärderingssystem. Ett sådant måste ju med nödvändighetför att uppfylla något slags rättvisa grundas på vissaklassificerade kunskapsmål. Vad behövs exempelvis för attuppnå en trea i ämnet historia i årskurs sju? Min vision omen decentraliserad skola är därför oförenlig med någon typav kunskapsrelaterade betyg. När man dessutom inte löserproblemen med orättvisor eller kunskapsvärderingen så tersig ett kunskapsrelaterat system felaktigt.De argument som tidigare funnits för ett flerskaligtbetygssystem har också med tiden successivt fallit.Antagningen till gymnasiet och högre studier är inte längrenågot problem. får de allra flesta plats pågymnasieskolan och högskoleintaget skulle mycket välklaras genom exempelvis en utvidgning av systemet medhögskoleprov.Vanligtvis nämns också motivationen och pressen påeleverna att lära sig något. Jag tror inte på en skola som intepå något annat sätt än via en siffra på ett papper kanmotivera elever till studier. Jag tror inte heller att eleversom får dåliga betyg motiveras till större satsning påstudierna.En skola för framtiden kräver ett undervisningssätt somengagerar och motiverar eleverna. I ett sådant systemkommer flerskaliga betyg att bli onödiga och taktikläsandeöverflödigt.Min vision om ett framtida system utgår i stället från ettsystem där elevernas kunskap ställs i relation till de mål somär uppsatta i läroplanen. Det de handlar om skall vara degrundläggande kunskapsmål som sätts upp nationellt. Dethandlar exempelvis om grundläggande kunskaper omspråk, matematik och samhällets funktion.Här skall skolan endast avgöra om eleven når upp till degrundläggande målsättningarna. Ett utvärderingssystemenligt modellen godkänt--icke godkänt blir då naturligt.Detta kommer att kunna garantera en grundläggande jämnkunskapsnivå, möjlighet till lokalt inflytande, elevers aktivadeltagande samt hjälpmöjligheter till de elever som inte nårupp till dessa grundläggande kunskapsmål. I stället för attsom bara släppa igenom de ungdomar som får dåligabetyg skulle en godkänt--icke godkänt-modell ge utrymmeför en skyldighet att innan eleverna slutar skall de ha vissagrundläggande kunskaper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett framtidanationellt utvärderingssystem enligt godkänt--icke godkänt-modell som ersättning för det nuvarande betygssystemet.