ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub253 · 1992-01-27 00:00:00 — Internationellt utbyte inom gymnasieskolan Utbildningen i gymnasieskolan och vuxenutbildningenskall läggas upp i ett perspektiv av livslångt lärande.Gymnasieskolans utbildning skall motsvara de krav som ettinternationellt präglat samhälle ställer.Av denna anledning synes det angeläget att isammanhanget betona vikten av att gymnasieskolanselever -- då främst i avgångsklasser -- ges tillfälle till utbytemed motsvarande elever i andra länder t.ex. inom Europa.I det kursplanearbete som påbörjats i syfte att successivtta fram nya kursplaner bör det internationella utbytetbeaktas.Sverige går i snabb takt in i ett ökat internationelltutbyte på många olika områden. kan ett EG-medlemskap vara verklighet. Därför skulle det vara positivtom även den svenska gymnasieskolans läroplan inriktadesmot denna ökade internationalisering.Målet bör vara att ge alla elever möjlighet tillinternationell kontakt och möte med annan kultur. Att geeleven chans, redan , till dennakontakt vore säkert en positiv investering för framtiden.Kontakten skulle med fördel kunna läggas upp som enutbytesverksamhet mellan svenska gymnasieelever ochelever på samma studienivå i något annat europeiskt land.Genom sådan utbytesverksamhet ökas möjligheten attkunna skaffa ett feriearbete för respektive studenter i ettannat europeiskt land. Detta skulle stimulera ungdomarsrörlighet mellan länderna och bidra till positivtstudieresultat och målet -- ett vidgat samt ökat samarbetemellan folken.Under det sista studieåret på gymnasiet borde ett systemav vänortskaraktär kunna startas mellan svenska ochutländska gymnasieskolor. Varje elev i en gymnasieklassbör därigenom kunna få en vänortselev med vilkenbrevkontakt en eller bör kunnaetableras. Härigenom skulle en breddad och fördjupadkunskap om förhållandena i respektive land kunna vinnastill gagn för såväl elev som samhälle. Ett genombrott fördessa idéer skulle också vara en positiv stimulans för berördlärare som härigenom får kontinuerliga internationellakontakter.Det härigenom uppnådda utbytet och samarbetet börunder slutet av det sista läsåret på gymnasieskolankulminera i t.ex. en EG-vecka. Därvid börgymnasieklasserna besöka sina respektive vänortersgymnasieskola för än mera fördjupning av kunskaper ochkontakter.Genom att detta utbyte mellan ländernas elever skullekunna bli ömsesidigt, finns goda chanser att hållakostnaderna nere på en rimlig nivå. Särskilt omverksamheten blir omfattande och många kommunersgymnasieskolor går in för systemet.Reseentreprenörer finns som i så fall skulle kunnaerbjuda förmånliga villkor.Genom de i motionen föreslagna studiekontakternaskulle intresset för enskilda människors rörlighet mellan deeuropeiska länderna öka, vilket vore positivt införframtiden. Det ökade studieutbytet skulle också kunna blien början inom skolvärlden till ett bejakande av ettalternativt skolsystem även hemma i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationellt utbyte inomgymnasieskolan.
mot · GF02Ub254 · 1992-01-27 00:00:00 — I det industrialiserade samhället ställs stora krav påmedborgarnas kunnande om kost, hälsa och miljö. Allaelever behöver få dessa kunskaper i teoretiska och praktiskaövningar i . I hemkunskap tillämpar elevernasina kunskaper i matematik när de använder recept, ochuppnådda resultat kan aktivera elevens alla sinnen.Förståelsen för sammanhang och helheter ökar. Grundentill ett gott hälsoarbete läggs i skolan. Alla elever behöverha baskunskaper i hur man lagar variationsrik ochnäringsriktig mat på ett ekonomiskt sätt.Den svenska matkulturen bör förmedlas till bådesvenskar och invandrare. Kunskap om invandrarnasmatkultur är också viktig för oss alla. Måltiden är enutmärkt mötesplats för att öka förståelsen för detmångkulturella samhället. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hemkunskapsundervisningeni skall vara obligatorisk i oförändradomfattning.
mot · GF02Ub255 · 1992-01-27 00:00:00 — Ovanstånde citat ur gällande läroplan speglar en syn påett starkt behov av ekonomisk fostran, konsumentkunskapoch utförandet av vardagskunskaper, en syn som vi delar.Genom att obligatoriska ämnen som slöjd, hemkunskapoch barnkunskap ingår i elevernas grundutbildningsäkerställs möjligheterna dels att teoretiska kunskaperförmedlas, dels att dessa kan befästas i praktiskt arbete.I de nya direktiven till läroplanskommittén sägs attkommittén skall belysa konsekvenserna av om vissa av denuvarande obligatoriska ämnena förs över till de ämnensom finns inom ramen för elevernas personliga val ellerinom ramen för den profilering som den enskilda skolanväljer. De ämnen som anges och inte skall ha en garanteradundervisningstid är hemkunskap, slöjd och barnkunskap.Ingenting i samhällsutvecklingen tyder på att betydelsenav dessa ämnen har minskats, tvärtom. I ett så kompliceratsamhälle som vårt ökar snarare behovet av dessakunskaper.Barnkunskap, hemkunskap och slöjd handlar omtillämpad samhälls- och konsumentkunskap,konsumentekonomi, miljökunskap, teknik ochkulturkunskap. Ämnena bidrar till att eleverna får enhelhetsyn på dessa frågor. Att eleverna inhämtar kunskaperom resursutnyttjande är nationalekonomiskt viktigt, bådevad gäller ekonomi och miljö. Vi anser att det omfattandehantverkskunnandet och därmed kulturkunskap somSverige är känt för, måste vidareföras till nya generationer.Kulturarvet förs vidare av människor med kunskap ochhandlingskraft. Jämställdhetsfrågor kommer in som ennaturlig del i dessa ämnen.Enligt undersökningar bland elever är dessa ämnen depopuläraste i skolan. Jo, eleverna följer ett arbetefrån idé till färdig produkt och förstår ett händelseförlopp --ser konsekvenser och utvärderar sitt resultat somde faktiskt tillämpar matematik, svenska, tränarbegreppsbildning och finmotorik.Om regeringens inställning är att de ämnen i vilka dessamoment ingår ska vara frivilliga är det troligt attmajoriteten av eleverna i under sin skoltid intefår undervisning i dessa moment. Och den teoretisering avskolan som detta innebär utgör ett hot mot den allsidigapersonlighetsutveckling som ett lands medborgarutbildningskall ha som mål. En avveckling av undervisning iekonomisk fostran, konsumentkunskap och befästandet avvardagskunskaper innebär ett stort steg tillbaka i svenskskolundervisning som vi med kraft protesterar mot.Det jag hör -- det glömmer jag.Det jag ser -- kommer jag ihåg.Det jag gör -- begriper jag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ämnena hemkunskap, slöjdoch barnkunskap bibehålls som obligatoriska ämnen igrundskolan.
mot · GF02Ub256 · 1992-01-27 00:00:00 — Rätten till en för alla elever likvärdig utbildning är enviktig hörnpelare i svensk utbildningspolitik. Hinder för attelever skall kunna tillgodogöra sig utbildning måsteminimeras. Ett sådant allvarligt hinder är läs- ochskrivsvårigheter (dyslexi). Enligt vissa uppgifter är det en såstor andel som av eleverna som lämnar årskurs 9 somhar en läs- och skrivförmåga motsvarande årskurs 6 ellerlägre. Andra studier visar att 5--av alla barn harallvarliga läs- och skrivsvårigheter.Riksdag och regering samt kommunerna har ett stortansvar för att åtgärder sätts in i avsikt att lösa problemenmed läs- och skrivsvårigheter. Det är dels en fråga ompsykosocial karaktär, dels också en viktig demokratiskfråga.Det är viktigt att tidigt bli varse problemen i skolan ochkunna sätta in adekvata åtgärder. Skolan, men framför alltden enskilde läraren, behöver kunskap och förmåga för atthos elever se och åtgärda dyslexi.Riksdagen har beslutat (prop. 1987/88:100, bil. 10, UbU12, rskr. 203) om en plan för kompletterande fortbildningför i tjänst varande lärare. Ett viktigt inslag i denkompletterande utbildningen är en obligatorisk fortbildningför alla lärare med en inriktning motspecialpedagogik i vid mening.De åtgärder som vidtagits är steg i rätt riktningmen mot bakgrund av problemets omfattning är detangeläget att främst i förbättra insatserna förelever med läs- och skrivsvårigheter.Regeringen bör utreda och utarbeta förslag om vad somytterligare kan göras i fråga om fortbildning för att ökalärarnas och speciallärarnas kompetens i att undervisaelever med läs- och skrivsvårigheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad kompetens i skolan kringläs- och skrivsvårigheter.
mot · GF02Ub259 · 1992-01-27 00:00:00 — Problemen med det ökade antalet arbetsskador har medrätta uppmärksammats under senare år.Orsakerna till ökningen är många även om rena brister iutformningen av arbetsskadeförsäkringen ärhuvudorsaken. I denna motion skall inte denna frågaberöras, utan i stället skall viss uppmärksamhet ägnas detökande antalet arbetsskador bland unga arbetstagare i formav ryggskador och liknande belastningsskador.Företagshälsoläkare har funnit att vissaungdomsgruppers muskulära utveckling har försämrats ochmenar att detta beror på att barn och ungdomar rör sigmycket mindre än tidigare generationer.Aktiviteterna på förskolorna kännetecknas av betydligtmindre kroppsliga aktiviteter än när barnen själva kundeleka, inte minst utomhus. gick eller cyklade barnendagligen ofta långa sträckor till och från skolan. I daghämtar skolskjutsar och liknande.Den alltmer organiserade idrotts- ochfritidsverksamheten leder alltför ofta till att barn/ungdomarfår uppfattningen att fritidsverksamhet måste ske iorganiserade former. Detta leder till att antalet timmar närfysisk verksamhet bedrivs minskar avsevärt. Vad som krävsför att ge de uppväxande en god fysisk utveckling ärbetydligt mer av spontana och i det dagliga livetåterkommande fysiska aktiviteter som cykling, promenaderetc för att i vuxen ålder kunna undvika de belastningsskadorsom blivit allt vanligare.Skolan bör ta hänsyn till detta vid utformningen avgymnastik och idrottsämnet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gymnastikundervisningensinriktning.
mot · GF02Ub260 · 1992-01-27 00:00:00 — Filosofiundervisningen vid våra gymnasier I det gymnasium som fattade beslut om våren1991 ingår filosofi som obligatoriskt ämne på humanistiskoch samhällsvetenskaplig gren samt som valämne påekonomisk och naturvetenskaplig gren.Ett huvudmål för gymnasiet är att ge eleverna träning iatt tänka och resonera kritiskt, självständigt ochkonstruktivt. Denna kritiska träning är mycket väsentlig förvarje medborgare i ett demokratiskt samhälle. Ingetskolämne är så väl ägnat att ge denna träning som filosofin.Filosofi är just ett färdighetsämne som gerargumentationsträning, logisk analys, vetenskapsteori medtvärvetenskapliga perspektiv samt etiska samtal och etiskanalys. Filosofin kan också ge bidrag till förståelsen av vårarötter med viktiga idéhistoriska översikter samt knytasamman de två kulturerna. Filosofin bör därför varaobligatorisk på samtliga grenar som förberedergymnasisterna för universitetsstudier. För att man skalluppnå detta krävs en ökning av timantalet på schemat förgrenarna E, N och T (+2 vt eller enligt den nya beräkningen+ för vardera grenen). Ett sätt att genomföradenna förbättring utan kostnadsökning är att avskaffaspecialarbetet på gymnasiet.Eftersom gymnasielärare i många ämnen inte hartillräcklig utbildning och träning för att kunna ge en godhandledning tvingas man acceptera alltför många dåligaspecialarbeten. Det skulle därför vara till stor fördel förgymnasieeleverna och för deras kommande högskolestudierom specialarbetet avskaffades eller gjordes frivilligt tillförmån för filosofin som obligatoriskt ämne.Förändringen torde ekonomiskt medge att ävenpsykologin blir ett obligatoriskt ämne. Våra gymnasisterskulle därmed också få en elementär människokunskap.Psykologin kan läsas i årskurs tre. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att filosofi och psykologi införssom obligatoriskt ämne på linjerna E, N och T och attspecialarbetet i gymnasiet blir frivilligt.
mot · GF02Ub262 · 1992-01-27 00:00:00 — Bild är ett språkBildämnet på skolschemat är inte enbart av estetisktintresse. Bild är ett språk. Som språk kan det utvecklas ochförfinas så att det blir ett allt bättre redskap för tanken ochkänslan. Vi kan förstå barnen utifrån deras bilder. Derasutveckling avspeglas i deras skapande. Man lär sigsammanhang bättre när man har blivit skicklig i att i klarform gestalta ett ämne eller något man varit med om.Kreativiteten stimuleras av ett utvecklat bildsinne. Bildenär konkret och uttrycker nyanser som inte kan verbaliseras.Lärarna använder sig av bilden i undervisningen, men deskulle självfallet kunna göra det mer framgångsrikt om desjälva fått bild-kunskap.Vår kultur präglas av ett alltför torrt teoretiserande, somlämnar många människor utanför. Det är därför viktigt attbildundervisningen får tillräckligt utrymme inom allaprogram i gymnasieskolan och även inom grundskolan.Alla behöver lära sig bildens språk, inte enbart blivandekonstutövare. Precis som det inte bara är blivandeförfattare som behöver undervisning i svenska. Iutformandet av gymnasieskolans läroplan måste bildämnetsstora betydelse beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildämnet.
mot · GF02Ub265 · 1992-01-27 00:00:00 — Den allmänna debatten kring jord- och skogsbruket,dess produktionsformer, miljöpåverkan m.m. har präglatsav okunskap och tyckande. Massmedia har i regel intebidragit till en sakligare debatt. Det är viktigt att vi får tillstånd en debatt baserad på kunskap och saklighet.Jord- och skogsbruk har under årtusenden varit en del idet ekologiska kretsloppet. Växtnäringsämnena alltifrånkolet i luftens koldioxid till kväve, fosfor och kalium m.fl.beskriver i naturen sina bestämda kretslopp liksom vatten.Kvävet, som framställs som den stora förstöraren, ärju en av de viktigaste förutsättningarna för mänskligt liv vidsidan om vatten och luft.I vårt humida klimat har vi sedan årtusenden haftläckage av växtnäringsämnen till luft och vatten -- ettnaturligt kretslopp i samarbete med andra organismer i vårtekologiska system såsom bakterier, svampar och olikamarkdjur, vattendjur och vattenväxter.Jordbruket har som en följd aven medveten politiskt styrd produktionsordning i vissa fallökat läckaget av växtnäringsämnen till luft och vatten, menäven en ökning av skördarna i sig ökar försurningen genomdet lagbundna utbytet av positiva växtnäringsjoner imarkvätskan mot surgörande vätejoner. Detta är ofta enföljd av att tillförseln av växtnäring inte varit balanserad.Att i ett sådant läge lägga skatter på växtnäring är olyckligtoch diskutabelt ur miljösynpunkt.Det mest allvarliga i vår miljösituation är inte jordbruketutan den stora tillförseln av olika växtnäringsämnen i formav kväve och koldioxid som sker vid förbränning avdrivmedel och fossila bränslen.Den ohämmade nyemission av koldioxid som följer avtill synes ''rena'' energislag som naturgas måste balanserasav en motsvarande kolsyreassimilation. Sådan sker inteendast i de så ofta och med all rätt framhållna regnskogarna,utan överallt där gröna växter finns och utvecklas.Växternas kolsyreassimilation står i direkt förhållande tillden mängd torrsubstans, som t.ex. ett hektar producerar/år.I vårt land producerar våra skogar 1,5--TS/ha/årmedan ett ha sockerbetor åstadkommer 10--TS/ha/åroch ett ha höstvete producerar 8--TS/ha/år. Häranförda fakta är sällan kända av allmänheten. Utbildningeni elementär naturkunskap måste förbättras i grundskolanoch gymnasiet. Det måste ske en allmän förbättring avelementär naturkunskap hos inte bara våra skolungdomaroch studerande på olika nivåer utan även hos alla dem somhar att utreda och fatta beslut i frågor om jord- ochskogsbruk, miljöärenden m.m.Ett bättre utnyttjande av all den biologiska kompetens,som finns bl.a. i våra lantbruksnämnder och andra organ,som ägnar sig huvudsakligen åt rent administrativauppgifter, måste komma till stånd. Ävenutbildningsmöjligheterna i TV och radio bör kunnautnyttjas bättre. Då kan varje svensk snabbt och effektivtbli delaktig i de kunskaper som krävs för att rätt kunnaförstå skeendet i vår natur och på ett positivt sätt kunnadelta i miljödebatten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning i naturkunskap.
mot · GF02Ub266 · 1992-01-27 00:00:00 — Lärarnas ansvar för undervisningen Enligt min mening är det bra med samverkan mellanbarnomsorg, förskola och skola. Det finns både praktiskaoch ekonomiska skäl som talar för detta.En samordnad användning av lokaler kan innebärabesparingar. Kunskaper och erfarenheter hos de olikapersonalkategorierna i barnomsorg, skolbarnomsorg,förskola och skola kan också tas tillvara genom samarbete.Det är dock helt nödvändigt att varje verksamhet har sinklart definierade uppgift. Vid en samverkan är det viktigtatt man skiljer på den frivilliga barnomsorgen och denobligatoriska skolan.Det finns exempel där kommuner integrerarbarnomsorg och skola på ett olyckligt sätt. Förskollärareblir ''lärare'' och lärare ''förskollärare''. Om vi skall nåresultatet bästa skola måste vi ta till vara varjeyrkesgrupps professionalitet.Det innebär att läraren alltid skall ha det pedagogiskaledningsansvaret i undervisningen. Förskollärarens roll iundervisningen är att vara ett komplement till läraren.Förskolläraren/fritidspedagogen har på samma sätt detprofessionella ansvaret för omsorgen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att lärarna har detövergripande ansvaret i undervisningen.
mot · GF02Ub267 · 1992-01-27 00:00:00 — Betyg i ordning och uppförande har förhållandena i våra skolor kommitalltmer i fokus i den allmänna skoldebatten. Nedslitnaskollokaler, trasiga skolböcker och kvaliteten på skolmatenframhålls ofta som orsak till oro och dålig stämning på våraskolor.Det är uppenbart att en dålig fysisk miljö har en negativinverkan på arbetssituationen för såväl elever som lärare.Det kan dock ifrågasättas om det har så stor betydelse somdet gjorts gällande.Orsaken till ett dåligt arbetsklimat och stämning på enskola beror i många fall på eleverna själva. Slarv med attpassa tider för lektioner, avsaknad av nödvändiga tillbehörsom penna och lärobok vid lektionsstart samt skolk ärorsaker som skapar både oro och dålig stämning i en klass.Det är också störande för de elever som ärkunskapsinriktade och vill ha en god kunskapsgrund attbygga sina vidare studier på.Närvarokontrollen fungerar ofta dåligt. Dåligtuppförande gentemot kamrater och lärare drabbar inteeleven själv på annat sätt än att han/hon får sämrekunskaper vilket många elever insett alltför sent.Ett betyg i ordning och uppförande skulle kunna bidratill en bättre situation. Det skulle vara ett stöd för skolkandeelever som i slapphetens tecken inte insett värdet av att varanärvarande på lektioner. Genom att ge betyg i ordning ochuppförande skulle man direkt visa eleverna att man inteaccepterar dåligt beteende eller upprepat slarv. Man skulleäven stödja eleverna i deras försök att bättra sig eftersomdet genast ger synligt utslag i form av bättre betyg.Betyget skall endast mäta ordning och uppförande ochfår inte vägas in i kunskapsbetygen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om attåterinföra betyg i ordning och uppförande inomgrundskolan.
mot · GF02Ub268 · 1992-01-27 00:00:00 — Regionala resurser för elever med autism Omhändertagandet av personer med autism ställermycket stora krav på personal och inte minst på föräldrar.Handikappgruppen har länge varit mycket eftersatt på allaområden, delvis på grund av dåliga kunskaper om vilkahabiliteringsinsatser som ger resultat. är man världenöver överens om att specialpedagogiska arbetsmetoder sombygger på ett nära samarbete mellan skola och föräldrar ärdet som leder till utveckling.Autism är ett komplicerat handikapp som karaktäriserasav grava störningar i kontakt, kommunikation ochbeteende. Många personer med autism ärmultihandikappade på så sätt att autism ofta är kombineratmed utvecklingsstörning, epilepsi, syn- ochhörselhandikapp.Såväl föräldrar som personal blir mycket ensamma i sittarbete och måste få stöd, stimulans och kunskapspåfyllningutifrån för att orka med det oerhört krävande arbetet. och handikapputredningen framhållsatt det krävs regionala insatser för att åstadkommakunskapskompetens och det stöd som behövs.I behövs forsknings- och utvecklingsarbete. Detbehövs centra där personal och föräldrar kan få utbildningoch handledning. Detta för att ett barn med autism varhelsti landet det föds skall garanteras en pedagogisk verksamhetanpassad till handikappet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Specialskolor (B13) för /93 anslår . utöver vadregeringen föreslagit eller totalt .
mot · GF02Ub270 · 1992-01-27 00:00:00 — Ämnet historia på mellanstadiet I vårt land liksom i övriga har under detsenaste året allt fler yttringar av rasism ochfrämlingsfientlighet förekommit. Dessa skall inteöverdrivas men får på inget sätt nonchaleras som barnsligaprotester mot lagar och förordningar. Speciellt oroande ärom främlingsfientligheten får fotfäste bland tonåringarna.Eftersom undervisningen i skolan bl.a. skall ''hävda vårdemokratis väsentliga värden och klart ta avstånd från alltsom strider mot dessa'', kan rasistiska och främlingsfientligayttringar betraktas som ett nederlag för denna fostran.Vissa extremistgruppers förnekanden av krigsårensavskyvärda judeutrotningar är för mig en tydlig signal omatt undervisningen i historia måste förstärkas. Är detmåhända så att lockelsen till vissa extremistgrupper bottnari bristande kunskaper om europeisknittonhundratalshistoria?Ämnet historia har på mellanstadiet fått mindre tid tillförfogande i de senaste läroplanerna. Minskningen innebärcirka trettio lektioner. Kursplanen har också ändrats.Tidigare ingick i kursplanen tiden från vikingatiden till våradagar. Lgr 80 sätter gränsen vid mitten av 1700-talet.Här borde en förändring ske på så sätt att även tidenfram till våra dagar behandlas i stora drag. Den fortsattaundervisningen på högstadiet skulle gagnas av detta. Jutidigare våra ungdomar får kunskap om bl.a. andravärldskriget och dess hemska förföljelser desto lättare blirdet för dem att ta avstånd från extrema rörelser. Kunskapom historiens största brott är det främsta skyddet mot attförnekandet av detsamma sprider sig. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ämnet historia får utökad tidi mellanstadiets timplan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att mellanstadiets kursplan ihistoria bör omfatta tiden fram till våra dagar.