ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02T413 · 1992-01-27 00:00:00 — Överlåtelsebesiktning av äldre bilar I jämförelse med andra länder är den svenska bilparkeni dag tämligen ålderstigen. av personbilarna är gamla. är över 16 år.Bilprovningens statistik visar att antalet anmärkningarvid kontrollbesiktningen ökar med fordonens ålder. I frågaom personbilar underkändes t.ex. 1990 av de och av bilarna som var . Av tvååringarnafick en eller flera anmärkningar vid besiktningen, av 10-åringarna över 70 %.Det finns således mycket som talar för att man bör höjabesiktningskraven och överväga kortare kontrollintervallför de äldre bilarna. Kommunikationsministern har nyligenuttalat att kontrollen av yngre bilar kan dras ned, medankontrollen av de äldre bilarna bör intensifieras. Det finnsdessutom särskild anledning att betona konsumentaspekteni detta sammanhang.Köpare av begagnade bilar har helt klart fått ettförbättrat konsumentskydd genom den obligatoriskavarudeklarationen. Gränsdragningen vid ettförsäljningspris av gör emellertid att de ekonomiskt svagastekonsumenterna inte blir delaktiga av det förbättradeskyddet. Det sker en omfattande handel med billigare bilar,ofta utanför den reguljära bilhandelns ramar.För att förbättra situationen för de ekonomiskt svagastebilkonsumenterna är det motiverat att ställa kravet att denäldre begagnade bilen skall vara godkänd vidkontrollbesiktning före ett ägarbyte. Mångaköpare av billiga bilar har ingen eller liten erfarenhet avskicket hos de fordon som finns inom ekonomiskt räckhållför dem. Ofta rör det sig om ungdomar som köper sin förstabil. Den som köper sin första bil har säkert ofta en alltföroptimistisk uppfattning om vad det kostar att ha bil, och harsällan avsatt sådana ekonomiska reserver att den billigabilen kan repareras, när behov av detta uppstår.De billigaste bilarna kan byta ägare ett stort antal gångeri slutet av sin ekonomiska livstid. De är då ofta i dåligt skickoch att söka dölja deras skavanker för köparen är ofta mermotiverat för säljaren än att göra erforderliga reparationer.Det finns skäl att anta att detta gäller såväl vid handelmellan privatpersoner som inom den s.k. buskhandel sombilhandlare med kontoret på fickan bedriver.Ett krav på obligatorisk kontrollbesiktning före ägarbyte för bilar skullesanera buskhandeln med de billigaste bilarna. Det kanförutsättas att bilarna företrädesvis skulle byta ägare iomedelbar anslutning till en godkänd periodisk besiktning,varför antalet tillkommande besiktningar torde bli mindreän antalet ägarbyten. Dessa besiktningar vore emellertid tillfördel för både trafiksäkerheten och miljön. En betydandeförbättring av de ekonomiskt svagaste bilkonsumenternassituation skulle åstadkommas i och med att risken för dyrareparationer efter köpet skulle minska. Enbetydelsefull indirekt effekt skulle bli en snabbareutskrotning av de sämsta bilarna, som det inte längrebedöms vara lönsamt att sätta i stånd.En obligatorisk överlåtelsebesiktning av bilar bör därför införas möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en obligatorisköverlåtelsebesiktning av personbilar som överskridit tio årsålder.
mot · GF02T414 · 1992-01-27 00:00:00 — Åldergränsen för att få köra moped Nuvarande bestämmelser innebär att man inte fårframföra moped förrän den dag man fyllt . Förungdomar som är födda sent får detta ofta orimligaeffekter. Ungdomar umgås ofta med sinaklasskamrater och för den som är född sent innebärgällande regler att de utestängs från sin ordinariekamratkrets.Konsekvenserna av detta leder bl.a. till att ungdomarkör moped olagligt under en del av året.I dag får eleverna trafikundervisning i skolan. Dennaundervisning kan med fördel utökas, så att dagensungdomar blir bra morgondagens trafikanter. Därmedanser vi att de klarar av att framföra moped från detkalenderår de fyller 15 år.För ungdomar på landsbygden skulle detta vara av storbetydelse eftersom de inte har tillgång till lika brakommunikationer som de som bor i tätorterna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av bestämmelser somgör det möjligt att få framföra moped från det kalenderårman fyller .
mot · GF02T415 · 1992-01-27 00:00:00 — Rekommenderad hastighet i kurvor I vissa länder anges en rekommenderad hastighet ivägkurvor. Den anges på vägmärke som varnar för kurvaeller på de reflexer som finns vid tvära kurvor.Som förare lär man sig bedöma en kurvas svårighetsgradmed ledning av den rekommenderade hastigheten. Det kanvara till god hjälp på okända vägar.Ett sådant system bör övervägas också i Sverige.Fördelarna får vägas mot de kostnader och besvär som ettsådant system medför. Ett begränsat försök kan kanske varalämpligt.Regeringen bör ge lämpligt organ i uppdrag att övervägafrågan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rekommenderad hastighet ikurvor.
mot · GF02T416 · 1992-01-27 00:00:00 — De av fastställda målen förtrafiksäkerhetsarbetet innebär att antalet dödade ochskadade i trafiken skall minska samt att risken för att dödaseller skadas skall minska.Det finns en rad nationella och internationella studier avkrocktester som klart visar att vissa fordon är betydligt merkrocksäkra än andra. Det är inte bara så att tyngre ochstörre fordon är mer krocksäkra än mindre och lättare.Även fordon inom samma storleks-, vikt- och prisklassskiljer sig på ett avgörande sätt ur krocksäkerhetssynpunkt.Allmänheten/bilköparen vet ofta mycket litet om detfaktum att valet av fordon borde vara föremål för noggrannjämförelse inte bara vad gäller ekonomi,bränsleförbrukning och prestanda utan också urkrocksäkerhetssynpunkt.Enligt min mening borde vara deninstans som har att utarbeta trafiksäkerhetsinformation omde fordon som finns på den svenska marknaden. På så sättskulle trafiksäkerhetsarbetet i landet förbättras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafiksäkerhetsinformation frånkonsumentverket.
mot · GF02T417 · 1992-01-27 00:00:00 — Vägskyltar för svenska sevärdheter m.m. Med anledning av en mer utvecklad bilturism finns ettbehov att förbättra och internationalisera uppskyltningenutmed de svenska vägarna. Dessutom måste vi bättre visapå våra svenska sevärdheter. Vi väcker intresse och främjarbesök vilket stimulerar turistnäringen i landet.För att följa den europeiska skyltidén och utformningenskulle dessa turistskyltar placeras dels som stads- ellerkommunskyltar invid alla svenska vägar, dels som envägskylt som visar till svenska sevärdheter, med ettkaraktäristiskt motiv. Utformning och utförande av dessavägskyltar framgår av bifogad idéskiss, som kan gälla somunderlag för ärendets fortsatta handläggning av aktuellmyndighet. Kostnaden skyltar kan beräknas till ca7 . Denna kostnad skall täckas avrationaliseringsvinster som uppstår då röjer upp iskyltdjungeln, allt enligt den allmänna opinionens vilja.Bilaga: skiss. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att låta sätta uppturistvänliga vägskyltar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om täckande av kostnaderna för denya turistskyltarna genom bortrationalisering av andraonödiga vägskyltar.
mot · GF02T418 · 1992-01-27 00:00:00 — Trafiksäkerheten är ett av de områden som allamänniskor enskilt kan bidra till att påverka. Emellertid harmånga människor inte uppmärksammat möjligheten attsjälva förbättra den personliga säkerheten.Bilar, motorcyklar och cyklar skall enligt lagstiftningenha ljus och reflexer i mörker. Den oskyddade gåendebehöver däremot ej bära några hjälpmedel. Resultatet ärmycket nedslående. Över 100 oskyddade gående dödasvarje år i . Många av dessa tragiska olycksfall skerdärför att den oskyddade trafikanten ej upptäcks avbilföraren.Sverige har under framstått somett föregångsland på trafiksäkerhetsområdet. Trots det hartrafiksäkerhetsmålen inte uppnåtts. Stora satsningar harskett på forskning. Den har visat att relativt enklatillämpningar ger avsevärda möjligheter till förbättringar.En sådan möjlighet är användningen av reflexer i trafiken.Uppmärksamhetsvärdet är mycket stort.Upptäcktsmöjligheten för föraren av ett fordon medhalvljus som möter annat fordon ökar dramatiskt om enfotgängare som befinner sig utanför det omedelbarasynfältet bär reflexer.Under mer än 30 år har information och upplysningprövats som ett medel att öka användningen av personligutrustning i form av reflexer eller ficklampa under vandring,rullskidåkning, etc. på allmän väg. Resulatet har varitnedslående. Alltför många reflexbrickor ligger kvar ibyrålådan. Vårt grannland har enreflexanvändning bland fotgängare på . I Finlandföreskrivs bärande av sådan utrustning i lagen.Såväl svensk standard SIS 882510 för personreflexermed kravspecifikation som provningsnorm SIS 882511 förpersonreflexer finns.Det bör vara möjligt att med regeringens konstruktivaförslag om att anslagen för frivilligt trafiksäkerhetsarbete ifortsättningen skall utgå från ,ge sådanaanvisningar att en särskild kampanj för utdelning ochanvändande av reflexer skall bekostas med dessa medel.Detta bör då ske via frivilliga organisationer för attåstadkomma en så finmaskig fördelning som möjligt avdessa trafiksäkerhetshöjande hjälpmedel.För att spara liv och minska antalet olyckor i ärdet viktigt att rullskidåkare och fotgängartrafikanter tar påreflexen vid vistelse på allmän väg i mörker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anvisningar till för attinom ramen för anslaget till frivilligt och ideellttrafiksäkerhetsarbete genomföra en särskild kampanj förutdelning och användande av reflexer i trafiken.
mot · GF02T419 · 1992-01-27 00:00:00 — I utkanten av våra större samhällen är i allmänhetinfartsskyltningen till centrum tydlig och lätt att följa.Däremot har vi inte samma standard på utfartsskyltning.Eftersom skyltningen i första hand är till för besökande sominte är hemmastadda med det lokala vägnätet är det viktigtatt trafikanterna får bästa möjliga vägledning. Osäkratrafikanter får bästa möjliga vägledning. Osäkra trafikanteri tät innerstadstrafik utgör en fara för sig själv och andra.Plötsliga filbyten, avvikelser från trafikrytmen, tillfälligastopp och vinglig framfart är vanliga orsaker till kollisioneroch påkörning av gång- och cykeltrafikanter.Utöver trafiksäkerhetsaspekten finns också enmiljöaspekt. Felkörningar och stora omvägar ger längrekörsträckor och mer avgasutsläpp liksom den ovan nämndaryckigheten.Det borde vara en uppgift för trafiksäkerhetsverket att isamarbete med kommunerna genomföra åtgärder för attråda bot på de här nämnda bristerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utfartsskyltning.
mot · GF02T420 · 1992-01-27 00:00:00 — Personer som erhåller parkeringsanmärkningar måsteenligt lag betala avgiften även om anmärkningen är felutfärdad. Avgiften kan röra sig mellan och 400kronor.Det kan finnas fler skäl till att anmärkningen är felutfärdad, t ex att fel registreringsnummer angivits eller attbestämmelsen ej är skyltad. När den felaktiga anmärkningär belagd efter utredning, återbetalas visserligen pengarna,men det kan inte vara rätt att tvingas betala för något manej är skyldig till.I Upplysningar rörande betalningsföreskrifter förfelparkering anförs: ''Anser Ni att parkeringsanmärkningenär felaktigt utfärdad, kan Ni ansöka om rättelse.'' Detta kanske antingen genom personlig inställelse på närmastepolisstation eller skriftligen. Efter denna anvisning anförs:''Avgiften skall erläggas inom föreskriven tid även omrättelse söks eller bestridande anmälts.'' Och därest intedetta sker höjs avgiften med ! Däremot sägssjälvfallet inte ett ord om att den som tvingats betalafelaktigt på något sätt skall kompenseras för detta -- endastatt avgifter återbetalas.Enligt min mening skall betalningstvång inte föreligga,förrän det är klarlagt att anmärkningen för felparkering ärkorrekt. Det står i strid med rättstryggheten att bestraffanågon, innan brottsligheten är belagd. Bestämmelserna bördärför ändras så, att betalningsansvaret skall vara klarlagt,innan skyldighet att betala skall föreligga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgiftsbetalning i samband medfelparkering.
mot · GF02T421 · 1992-01-27 00:00:00 — Under av bilism, har vi haft sammadiskussion. En del vill att man ska stanna upp iutvecklingen, och en andra del vill att man ska gå vidare.Med facit i hand kan man säga att den senare delen harsegrat och fått utvecklingen att gå framåt. Våra bilar harblivit både bättre och säkrare.Vi anser, att det inte går att stoppa utvecklingen. Iställetbör den enskilde föraren ta ett större personligt ansvar såhan kan avgöra vilken fart han tror sig behärska. Det är interimligt att en stor del av bilisterna genom att köra lite förfort ska anses vara kriminella och dömas till höga böter, närsamtidigt de som är kriminella döms till milda straff elleringet straff alls.Det måste vara fel, när bilisterna sitter och tittar efterradarkontroller, trafipaxbilar eller helikoptrar i stället föratt koncentrera sig på trafiken. Det är dags för oss svenskari och med systemskiftet i politiken att anamma uttrycket''frihet under ansvar''. Med anledning av detta föreslår vi inför högsta tillåtna hastigheter som nedan:l30 km/tim på motorväg på motortrafikled och mycket fina landsvägar på vanliga landsvägar som tidigare för tung trafik även med släp Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att högsta tillåtna hastighet påmotorvägar skall vara ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att högsta tillåtna hastighet påmotortrafikleder skall vara ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att högsta tillåtna hastighet påmycket fina landsvägar skall vara ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att högsta tillåtna hastighet förtung trafik utan släp skall vara på landsväg,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att högsta tillåtna hastighet förtung trafik med släp skall vara på landsväg.
mot · GF02T423 · 1992-01-27 00:00:00 — AB granskar genom årligkontrollbesiktning den svenska bilparkens trafiktekniskastandard. För detta ändamål har denna statliga myndighetbyggt upp en landsomfattande verksamhet medkontrollstationer. Den tekniska standarden på dessa harefter hand höjts och detta, i kombination med en ökadkunskap bland personalen, har medfört att''hälsotillståndet'' i den svenska bilparken nu håller enganska hög nivå.Regelverket har ändrats så att fabriksnya bilargranskas först . Detta hälsas medtillfredsställelse. Det bidrar också till att förståelsen ökarhos ägare till bilar, som är äldre, för behovet avkontrollåtgärder.Kravet på kontrollbesiktning har medfört att enomfattande byråkratisk verksamhet byggts upp. Kostnadenför denna verksamhet bärs av bilägarkollektivet. Någonkonkurrens får inte förekomma, och därigenom kanverksamheten inte utsättas för effektivitetskontroll påmarknadsmässiga villkor.I regeringens framtidsplaner har kunnat skönjas enutveckling innebärande privatisering av AB SvenskBilprovning. Detta anser vi vara mycket positivt. Vi villdock gå ett steg längre genom att föreslå, att fler företag gesmöjlighet att i samband med avregleringen konkurrera pådetta område. Genom att auktorisera ett ganska stort antalredan befintliga eller nya bilverkstäder över hela landet,kan dessa utföra kontrollbesiktningen under ansvar och fåbehålla tillståndet till verksamheten.Med en sådan systemförändring uppnås flera fördelar.Verkstäder, som anlitas av kunder för att förberedabesiktningen, måste ha samma utrustning som AB SvenskBilprovning och måste också genomföra de olika testernaför att kunna avgöra fordonets ''hälsotillstånd''.Med det av oss föreslagna systemet uppnås både enförenkling och en besparing. Andra fördelar är attkontrollbesiktningen oftast kan ske i eller närmarehemorten och på tider som lättare kan samordnas mellankunden och den auktoriserade verkstaden.Med fler aktörer på marknaden blir det närmare mellankunden och entreprenören. Detta innebär ett mindre antalkilometer tomkörning, vilket ger positiva miljöeffekter.Vidare ger det såväl tids- som effektivitetsvinst, somkommer kunden och hela samhället tillgodo. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kontrollbesiktning av fordon.
mot · GF02T424 · 1992-01-27 00:00:00 — InledningStorstädernas miljöproblem blir allt värre. Denbensindrivna bilen förorenar luften, likväl som den skaparett trafikkaos genom sin mångfald särskilt i rusningstid.Detta är klart kännbart även i svenska städer.UtvecklingVärlden över pågår forskning och försök med att hittaalternativa persontransportsystem. Utbyggd kollektivtrafikoch elfordon är några exempel. Man arbetar också medattitydförändringar och försöker få folk att ställa bilenhemma, för alternativa transportsätt. Ett av dessa är cykeln,för vilken många speciella banor och filer i trafiken byggs.Inom pågår många utvecklingsprojekt för atthitta nya och miljövänliga lösningar till persontransport iurban miljö. Detta sker speciellt inom den eldrivnafordonstekniken. I många fall stöter man där på problem iden svenska lagstiftningen. I , till skillnad från fleraandra europeiska länder, klassas cykel med hjälpmotor sommoped, hur motorn än är konstruerad. Detta innebär attden måste vara utrustad med två separata bromssystem,vara typbesiktigad och trafikförsäkrad. Dessa krav, som ärsvåra att förena med något som i grunden är en cykel, ochbyråkratin runt besiktning och försäkring, gör att vi i daginte ser några sådana fordon i vår stadsmiljö. Alla projektoch nytänkande som kan leda till att ett minskat antalmänniskor tar bilen, särskilt i tätorterna, måste på fulltallvar övervägas. Att låta cyklar, som är utrustade medelektrisk hjälpmotor av en viss begränsad effekt ochmaxhastighet, få fortsätta att vara cyklar, är ett bidrag tillden utvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i vägtrafikkungörelsen att fordon somhuvudsakligen är avsett att drivas med tramp- ellervevanordning, men är utrustad med en elektrisk hjälpmotorpå viss maximal effekt och kan framföras med viss maximalhastighet, skall klassas som cykel.
mot · GF02T425 · 1992-01-27 00:00:00 — Sänkta hastigheter på vägarna Diskussionen om hastigheternas betydelse på vägnätethar varit mycket livlig under det gångna året.Motororganisationerna hävdar att de inte spelar så stor rollför olycksfrekvensen och definitivt inte förluftföroreningarna. Olika experter, bl a på VTI, har precismotsatt uppfattning. I har man kraftigabegränsningar av hastigheten även på motorvägsnätet av bla de nämnda skälen.Om försiktighetsprincipen även skall gälla detta områdeborde det vara självklart att de politiska åtgärderna skallbaseras på de slutsatser våra främsta experter på VTI ochSNV kommit fram till. Sunt förnuft borde också leda tillslutsatsen att lägre hastigheter är gynnsamt urtrafiksäkerhets- och miljösynpunkt.Skall vi ytterligare reducera de trafikdödas ochtrafikskadades antal samt klara av nödvändiga minskningarav luftföroreningarna måste alla tänkbara åtgärder vidtas.De många små diffusa utsläppen, som är så dominerandei luftföroreningspanoramat, måste mötas även med de småmen många åtgärderna.För att på bred front angripa problemen ovan bör bl a enlokal/regional anpassning av hastighetsreglerande åtgärderunderlättas. Därför bör få utökadebefogenheter att besluta om nedsättning av gällandehastighetsgränser. medges endast beslut om lokalavvikelse. bör få besluta om nedsättning avhastigheten även för längre vägsträckor och för helaområden.Vidare bör det vara möjligt att generellt hänvisa tillmiljöskäl för nedsättning av hastighetsgräns, på samma sättsom det är möjligt att göra det om lokala trafikföreskriftertillämpas. Därför bör det klart uttryckas ivägtrafikkungörelsen, att trafiksäkerhetsverket eller annanansvarig myndighet vid sättande av hastighetsgräns ocksåhar att väga in miljöskäl. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att hos regeringen begär attvägtrafikkungörelsen ändras så att det blir möjligt förlänsstyrelsen att fatta beslut om nedsättning avhastighetsgränsen för längre sträckor och för hela områden,2. att hos regeringen begär attvägtrafikkungörelsen ändras så att det klart framgår atttrafiksäkerhetsverket eller annan ansvarig myndighet ocksåskall väga in miljöhänsyn, när hastighetsgränserna sätts.
mot · GF02T426 · 1992-01-27 00:00:00 — Trafiksäkerhets- och miljökraven på veteranbilar Fordonsparken i och utlandet föryngras år efterår, vilket innebär att det gamla beståndet byts ut. Det ärbåde på gott och ont. Det goda leder till att vår miljö ochsäkerhet förbättras, det negativa är att den gamlavagnparken helt går ur tiden. Det innebär att många gamlarariteter försvinner.Men, det finns mycket av intresse för att bevara gamlabilar och andra fordon. Det är med glädje vi tar del avutställningar och veteranrally med dessa fordon. Att hålladem vid liv blir emellertid allt svårare med hänsyn tilldagens stränga krav på säkerhet och miljö.Dessa fordon som, av naturliga skäl, inte är i stort antaloch oftast inte i dåligt skick, utan snarare tvärtom, är därförinte en stor miljöfara. Samma sak gäller trafiksäkerheten.Bilen skall av naturliga skäl vara körduglig, men dagenshårda krav på säkerhet borde kunna mildras.Det finns exempel på miljökrav där avgasröret skulleförlängas med 1 m för att bli godkänt.Regeringen bör göra en översyn av kraven påtrafiksäkerhet och miljö för bilar som kodats somveteranbilar.Detta skulle förenkla bevarandet av fordonet ochdessutom ge en större möjlighet att behållaoriginalutförandet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljö- och trafiksäkerhetskravför veteranbilar.
mot · GF02T427 · 1992-01-27 00:00:00 — Analyserna visar att omkullkörning med motorcykel, ijämförelse med kollisioner, oftast är ett förhållandevislångsamt förlopp och att den vertikalahastighetskomponenten därför inte behöver vara särskiltstor, ofta sannolikt lägre än motsvarande 1 m fall. Eftersomden horisontella hastigheten däremot kan vara hög kanmotorcyklisten komma att kana på vägbanan under en tidav . behåller han som regel enoch samma ställning ända tills han eventuellt hamnarutanför vägbanan där han snarare rullar än kanar. Om denåkande under detta förlopp inte kolliderar med fastaföremål eller träffas av det egna fordonet behöver enomkullkörning av detta slag inte leda till svårarekroppsskador.Om motorcyklistens kropp inte är väl skyddad underglidmomentet kommer dess tryck mot underlaget,friktionen och hastigheten att ge upphov till skrapsår och ivissa fall brännskador på de mjukdelar som är i kontakt medvägbanan. Såren blir då naturligtvis också nedsmutsade ochdetta leder i sin tur till infektion, försenad läkning och ökadärrbildning.Skador på bålen och extremiteterna framstår nu som detstörsta problemet. Särskilt allvarligt är problemet med delednära frakturerna på skuldror, armbågar och knän. Dessaär orsak till nästan hälften av fallen med invaliditet.Skinnkläder av god kvalitet och skyddande stoppningarmed god energiupptagning vid stötar kan ge avsevärtförbättrat skydd för motorcyklister i flertalet av de olyckorsom sker.En skyddsdräkt, tillverkad efter de rekommendationeroch föreskrifter som TSV rekommenderar i ''Regler förfordon, bilaga 17 till TSVFS 1985:60'', borde allamotorcyklister och passagerare vara utrustade med vidframfart på motorcykel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen återkommer medförslag till lagändring vad gäller skyddsdräkt somobligatorisk utrustning vid framförande av motorcykel.