ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02U512 · 1992-01-27 00:00:00 — De svenska skogslänen ligger i norra periferi.Den utgör, efter europeiska förhållanden, en unikgeografisk region: en extrem glesbygd -- utom kringhuvudorterna -- och ett bistert klimat.I södra periferi -- , ,och -- är förhållandena annorlunda. Därär befolkningstätheten hög, arbetslösheten mycket stor,lönerna låga och klimatet behagligare.Förverkligandet av den stora, gemensamma marknadeni kommer att påverka konkurrensvillkoren för heladen svenska arbetsmarknaden. I det avseendet spelar detingen roll om är med i EG, enbart har EES-avtaleller står helt utanför. Men det geografiska läget innebär,liksom , vissa permanenta konkurrensnackdelar förde svenska skogslänen. Oron för vad som skall hända i ochmed skogslänen är befogad och förståelig.Men det är inte ett svenskt medlemskap i som ärproblemet. Orons verkliga grund ligger i attmarknadskrafterna kommer att missgynna utvecklingen iskogslänen, liksom det blir svårt för alla perifera regioner ihela att klara sysselsättning och levnadsstandard.EG för en medveten politik för att möta denna oönskadeutveckling. I de nya EG-traktaten betonas nödvändighetenav att ''förstärka den ekonomiska och socialasamhörigheten'' ytterligare. Risken är annars uppenbar, attden ekonomiska utvecklingen inom EG kommer att gynnavissa regioner och missgynna andra. I praktiken handlarprincipen först och främst om solidaritet med de allrafattigaste av EG:s regioner. Denna ledstjärna för EG:sregionalpolitik är det lätt att ansluta sig till.Men vi anser det också rimligt, att de sysselsättnings- ochutvecklingsmässigt mest utsatta regionerna i (skogslänen och delar av sydöstra ) får del av EG:sstrukturfonder för utveckling av landsbygd och näringsliv.Stödet från dessa fonder går till regioner inom de rikareEG-länderna, som har konkurrensnackdelar påmarknaden. Vilken omfattning och inriktning EG-stödet tillvarje enskilt land får och vilka geografiska områden i landetsom kommer i fråga för detta stöd avgörs genomförhandlingar med EG.För svenskt vidkommande spelar alltså vår regeringsambitioner en avgörande roll för förhandlingsresultatet.Kan rika som och förhandlafram förmånliga villkor för regionalpolitiskt stöd från EG,så kan vi svenskar det också. Förutsättningen är att densvenska regeringen går in i förhandlingarna med EG medhöga ambitioner, efter ett grundligt förberedelsearbete.I de förestående förhandlingarna med EG måste ocksåSveriges möjligheter att även i fortsättningen bedriva enegen, ambitiös nationell regionalpolitik värnas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av hög svenskambition inför förhandlingarna med EG omregionalpolitiken.
mot · GF02U514 · 1992-01-27 00:00:00 — Nordiska investeringsbanken har på uppdrag avNordiska ministerrådet genomfört ett omfattandeutredningsarbete om upprättande av en baltiskinvesteringsbank. Utredningen visar att det finns behov aven sådan bank.Banken är tänkt att fungera på följande sätt:Banken skall vara en gemensam och de nordiska länderna och skall till att börja medtjäna som stöd för etableringen av baltiskainvesteringsbanker, senare som ett slagsparaplyorganisation för dessa banker.Banken skall vara en egen juridisk person med egenstyrelse. Däremot skall den administrativt vara knuten tillNordiska investeringsbanken och behöver därför endast enmycket liten operativ personal. Grundkapitalet i bankenskall vara 300 milj. ecu. av detta kapital skall inbetalas. Enligt förslaget skallde baltiska staterna teckna av kapitalet, de nordiska länderna och övriga intressenter . Genom sin högakreditvärdighet bör banken kunna mobilisera kapital påförmånliga villkor.De baltiska länderna har visat ett mycket stort intresseför banken. I samband med ett möte den 24 september 1991i undertecknade de baltiska statsministrarna ettprotokoll, där de nordiska regeringarna direkt ombeds attgrunda den föreslagna banken. Konkreta föreberedelser förbanken har därefter gjorts i de baltiska staterna.De nordiska finansministrarna ansåg emellertid vid sittmöte i att en baltiskinvesteringsbank inte är aktuell för närvarande.På alla nivåer i har behovet av ett närasamarbete med de baltiska staterna betonats. Bl.a.uttrycktes det av de nordiska statsministrarna i dengemensamma deklarationen i den 12 november1991.Nu måste ord bli handling. måste de vackraformuleringarna omsättas i konkreta åtgärder.Det finns ett enormt behov av riskkapital i de baltiskastaterna. Det finns också en förväntan om samarbete medde nordiska länderna för att möta detta behov. Det finnsutredningar som klart visar att en baltisk investeringsbankskulle kunna spela en viktig roll i detta sammanhang. Densvenska regeringen bör därför ta initiativ till en baltiskinvesteringsbank som föreslagits av Nordiskainvesteringsbanken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en baltiskinvesteringsbank.
mot · GF02U515 · 1992-01-27 00:00:00 — Anslag till modellprojekt i u-land Många högskolor och universitet i bedriversamarbete med , ibland i form av lokalautvecklingsprojekt. Det kan vara projekt avtvärvetenskaplig och flerinstitutionell karaktär, varvidsamverkan sker mellan bl.a. forskare och lärare i Sverigeoch u-land. Lokalbefolkningen medverkar ofta aktivt iprojekt av denna karaktär.Med relativt små medel finns det möjlighet att sättaigång och utveckla små, lokala projekt på bynivå i u-landför att realisera idéer och förslag för förbättring avförhållandena inom områden som vatten, hälsa,undervisning, kvinnornas betydelse för utvecklingen samtlokalbefolkningens engagemang. Enligt gjordaerfarenheter kan i sådana sammanhang en s.k.''snöbollseffekt'' uppnås, varvid nyvunna kunskaper ocherfarenheter sprids till omkringliggande områden.Projekt av ovan angiven karaktär innebär ömsesidigtutbyte av kunskap och erfarenheter för gemensamtutvecklingsarbete med effekter för såväl u-landet ifråga somverksamheter av olika slag i . Det kan också ses somen del av vårt arbete för internationalisering.Sådana projekt innebär också att både biståndsarbeteoch forskning ofta ingår som integrerade delar. Det kanockså innebära att motsvarande kunskaper byggs upp påuniversitetsnivå i mottagarlandet.Ett exempel på ett sådant modellprojekt utgår frånLärarhögskolan i med titeln ''Education'', vars målsättning bl.a. är att tillgodose småbarns behov av näringsriktig föda och tidig pedagogiskstimulans. Verksamheten innehåller stöd och stimulans iexisterande förskoleverksamhet i två landsortsbyar i ,medverkan vid utveckling av ett UNESCO-initierat ChildCare Center vid , samt forskar-/lärarutbyte mellan de ingående institutionerna.Inom den svenska biståndsverksamheten ärbidragsansvaret fördelat så att SIDA fördelarbiståndspengar medan SAREC fördelar medel för u-landsforskning. Detta innebär att projekt av den beskrivnatypen kan hamna ''mellan stolarna'' genom sitt innehåll avbåde biståndsarbete och forskning. Följaktligenrapporteras från högskolevärlden om svårigheter att fåbidrag till sådana projekt, eftersom SIDA och SAREC kanhänvisa till varandra.Eftersom de små, lokala projekten ofta kräver småmedel men trots detta har stora spridningseffekter vore detväsentligt med en översyn av reglerna för bedömning avbidrag till projekt av ovan beskriven karaktär. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av reglerna för anslagtill u-landsprojekt av flerinstitutionell och tvärvetenskapligkaraktär.
mot · GF02U516 · 1992-01-27 00:00:00 — Miljökartering i grannländer i I årets förslag till statsbudget har biståndsanslaget tillÖsteuropa glädjande nog höjts kraftigt. Det är angeläget attsamarbetet mellan öst och väst kraftigt förstärks dekommande åren för att stärka den ekonomiska ochdemokratiska utvecklingen i öst. En positiv utveckling i östbehövs om freden i skall kunna tryggas på sikt.Miljöområdet bör prioriteras högt i samarbetemed länderna i . En förbättring avmiljösituationen är nödvändig både för och för våragrannar i öst. Ett grundläggande problem i miljöarbetet iöst är att kunskapen om miljöläget ärbristfällig. Ett område där har hög kompetens ochskulle kunna bidra är inom miljö- och naturresurskartering.Sverige har med andra länder kring påbörjatett arbete med att förbättra miljösituationen i . av miljöproblem är orsakade avnärsaltläckage från jord- och skogsbruk. Utsläppen frånpunktkällor som t.ex. reningsverk och industrier är lättareatt åtgärda medan det diffusa läckaget från mark är svårareatt göra något åt och kräver kunskaper ommarkanvändningen. Miljökartering kan bidra med dengrundläggande information som behövs.Östeuropas miljöproblem är betydligt större än västs närdet gäller skador orsakade av kemiska utsläpp t.ex. frånindustrier där man använt föråldrad teknik. Men när detgäller miljöproblem orsakade av markanvändningen är detofta tvärtom. I öst har man helt enkelt haft så dålig ekonomiatt man inte har haft råd att exploatera stora markområden.I jordbruket har man t.ex. i stor utsträckning behållit dikenoch åkerholmar. I skogen har man ofta inte bedrivit ettintensivt skogsbruk.I öst finns det därför områden av stort intresse förnaturvården. När jordbruket och skogsbruket moderniserasär det därför viktigt att det görs både med hänsyn tillnaturvården, så att värdefulla biotoper inte förstörs, ochmed hänsyn till miljön så att läckaget av närsalterminimeras. Information om landskapet från miljökarteringär därför mycket angelägen i öst.I årets förslag till statsbudget har medel anslagits förutvecklingssamarbete med framför allt våra grannländer iÖsteuropa. Regeringen anser att kunskapsöverföring skallprioriteras men i övrigt är inte förslagen specielltpreciserade. Jag anser att miljö- och naturresurskartering ärett viktigt område där bör bidra eftersomgrundläggande kunskaper om miljösituationen ärnödvändig i ett effektivt miljöarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en del av de medel som anslåstill utvecklingssamarbete med bör användas tillmiljö- och naturresurskartering av grannländer iÖsteuropa.
mot · GF02U518 · 1992-01-27 00:00:00 — Utbildningslinjer vid i i För att snabbt skall kunna tillgodogöra sig deframsteg som gjorts i väst kan bidra genom attsvenska utbildningsresurser används för att bidra tillEstlands utveckling. Vissa universitetslinjer i kanexempelvis finansieras och delvis bemannas från svensksida. Hänsyn bör tas till de utbildningslinjer där Sverigeredan har en hög kompentens. Jag föreslår att Universitet i ges möjligheter attmed svenska medel öppna följande linjer:Journalistlinjeför att stärka informationsflödet,Linje för språkvetare inordiska språk, för att underlätta samspelet med ,och därmed ge näringsliv ökade möjligheter,Naturbrukslinje för miljövårdsarbete, för att genom ökatekologiskt medvetande lindra skadorna av den tidigaremiljöförstöringen,Linje för statsvetenskap och historia,för att ge demokratin en grund att stå på där statsvetarekommer att tillföra det nybildade samhället strukturer,Ekonomilinje, en kompletteringsutbildning som syftar uppgradering av estnisk handelsutbildning,Juristlinje,för att stärka rättssäkerheten i ett demokratiskt samhälle.Dessa utbildningslinjer skulle kunna underlättademokratiseringsprocessen samt stärka miljövården ochdärigenom ge ökade möjligheter att snabbare nåvästländers utvecklingsnivå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ur medel som ställs tillförfogande för bistånd till avsätta en del förkunskapsöverföring i form av fem utbildningslinjer ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GF02U519 · 1992-01-27 00:00:00 — Utbildning av baltiska tandläkarstuderande startade, enligt beslutvåren , en utbildning av tio baltiskatandläkarstuderande vid institutet.Utbildningen omfattar , huvudsakligen i kliniskaämnen. Den studerande skall efter genomgången utbildningerhålla tandläkarlegitimation i respektive hemland.De studerande har tidigare genomgått prekliniskastudier i sina hemländer och har tagits ut till den fortsattautbildningen i efter tester och intervjuer, somgenomförts i Tarttu och av lärare från . Antagningen gjordes anonymt för att garanteraobjektiviteten. Förkunskaperna hos de studerande varmycket goda och förutsättningarna för ett lyckatstudieresultat i bedöms därför som goda.Hälsovårdsministrarna i och har tillKarolinska institutet framfört, att den svenska kliniskautbildningen har stor betydelse för tandvårdens utveckling ide baltiska länderna. De har också framfört, att de ärmycket angelägna att denna form av bistånd kan fortsättaunder . De menar, att insatsen skulle fåett ännu större värde för den framtida utbildningens ochtandvårdens utveckling om antalet tandläkare ochtandvårdslärare med moderna och goda kunskaper vorestörre än fem i varje land.Företrädare för den odontologiska fakulteten vidKarolinska institutet har vid besök hos de odontologiskainstitutionerna och klinikerna i och Tarttu i Estlandsamt i kunnat konstatera, att befolkningenstandhälsa och den kliniska standarden är mycket dålig ijämförelse med svenska förhållanden. En del av debehandlingsmetoder, som tillämpas, har frångåtts i Sverigeför 30--. Även de hygieniska förhållandena ärdåliga.Behovet av moderna odontologiska kunskaper ärsåledes mycket stort. har en i internationellasammanhang god erfarenhet av att genomföra ensystematisk barn- och ungdomstandvård, som är enförutsättning för att tandhälsan hos en befolkning på siktskall kunna förbättras. Hjälp utifrån är en förutsättning föratt tandhälsan hos den baltiska befolkningen underöverskådlig tid skall kunna förbättras.Det är således enligt vår mening en angelägenbiståndsinsats, för att förbättra folkhälsan i de baltiskaländerna, som nu inlett. Den beslutadeinsatsen är emellertid alltför liten i förhållande till de storabehoven.När nu ett omfattande planerings- och utvecklingsarbetegjorts vid för att ta emot den förstagruppen om tio studerande, är det väl använda resurser attutnyttja detta för att utbilda ytterligare ett par omgångarstuderande. Enligt uppgift från är manberedd att anordna ytterligare utbildning.Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit, attnära anslås för samarbete med länder iCentraloch . Det är enligt vår mening ett gottresursutnyttjande att använda en del av dessa medel förfortsatt utbildning av baltiska tandläkarstuderande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt utbildning av baltiskatandläkarstuderande vid .
mot · GF02U520 · 1992-01-27 00:00:00 — Valutagarantifond för EstlandNya nationer i vår närhet har behov av hjälp -- inte baraprimära behov som tillgång till mat, mediciner, bostäder,värme m m utan också behov av hjälp för att bygga enmodern ekonomi och för att åstadkomma en moderninfrastruktur. När står inför utformningen av enkonstruktiv och bra biståndspolitik för de baltiska staternaär det viktigt att vi försöker dra lärdom av de misstag somvi och andra givarländer gjort under l970- och 80-talen.Målen och ambitionerna har varit stora men resultaten harofta varit små.Åtgärder som skulle få långsiktigt goda effekter är t exvalutagarantifonder, frihandelsavtal, kreditgarantier m m.Sverige står som fondgarantFramstående ekonomer hävdar att ett bra monetärtsystem med låga inflationsförväntningar är det som skullegagna våra baltiska grannar bäst. Vid enmarknadsekonomisk konferens, som hölls i ,framförde de tre välkända svenska ekonomerna tanken på ensedelfond i med som ekonomisk garant. Envalutagarantifond skulle skapa trygghet för utländskainvesteringar i och naturligtvis även gagna svensktnäringsliv. En sådan fond förväntas ge en progressivutveckling med låg inflation och stabila priser. Idén med envalutagarantifond är att den ska garantera fullkonvertibilitet till en given växelkurs för en valuta gentemoten annan valuta. Valutan skulle vara fast mot en av Sverigegaranterad reservvaluta, som måste motsvara minst 100procent av de belopp som sedelfonden satt i cirkulation.Sveriges garantiåtagande föreslås uppgå till cirka 600miljoner kr. Detta belopp, som beräknats av ett antalsvenska och amerikanska ekonomer, uppges motsvara 10 %av bruttonationalinkomst.Inrättandet av en valutagarantifond i förväntasge prisstabilitet och trovärdighet för valutan. Tveksammainvesterare borde känna trygghet för investeringar i Estlandnär står som garant för valutan.Ett svenskt initiativ om en valutagarantifond i Estlandkan få till följd att andra västeuropeiska nationer görmotsvarande åtaganden för och . Om såinte blir fallet kan inför /94överväga att inrätta valutagarantifonder även i dessa länder.UtredningEn utredning om inrättandet av en valutagarantifond börskyndsamt tillsättas. Utredningen skall framlägga sinaförslag så snabbt att hinner fatta beslut om attinrätta fonden redan fr o m den 1 juli 1992.AnslagMedel för att inrätta en estnisk valutagarantifondreserveras i 1992/statsbudget. Om kostnaderna förinformation, sedeltryckning, sedeldistribution,administration och utvärdering beräknas till högst föreslås ett anslag å sammanlagt 650 000 000 kr.I en särskild motion om ytterligare bistånd tillCentraloch föreslås höjning av anslaget G 1Samarbete med länderna i med varför den sammanlagda höjningen av nämndaanslag i motioner från Ny demokrati uppgår till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättandet av en skyndsamutredning om en valutagarantifond i ,2. att till Samarbete med länderna i Central-och för /93 höjer föreslagetanslag med . för inrättande av envalutagarantifond i .
mot · GF02U521 · 1992-01-27 00:00:00 — Bistånd till Central- och ÖsteuropaFrigörelsen i i allmänhet och i isynnerhet har fått till följd att ett antal nya stater bildats.Dessa nya stater -- med en långvarig kommunistiskplanekonomi -- står inför oerhörda problem. Man har enföråldrad infrastruktur, svagt monetärt system, fåhandelspartners, toppstyrd byråkrati o s v. Industrin, sommestadels sysslat med militär produktion, står inför storaomställningsproblem. Jordbruket behöver effektiviserasoch moderniseras. Man har brist på det mesta -- inte barapå mat, medicin och kläder utan också på nödvändigaprodukter som olja och bensin.MiljöproblemVåra närmaste grannar -- , , ochPolen -- har stora miljöproblem. En svag ekonomi medbrister inom samtliga samhällssektorer kommer att leda tillatt miljösektorn blir helt utan resurser om man inte fårsärskild hjälp för att rätta till problemen. Här skulle Sverigekunna göra en större insats än vad regeringen föreslår. Vikan bistå med specialkunskap men också med projekt inommiljösektorn. Detta skulle få positiva effekter såväl förmottagarländerna som för oss som givarland. En stor del avde luftföroreningar, som når har sitt ursprung i våragrannländer. Vattenkvalitén i försämrassuccessivt. Vi måste därför hjälpa våra grannar så att intekommande generationer tvingas uppleva ett döttinnanhav -- ett som vi p g a dålig framsynthet inteåtgärdade i tid.Svensk industri har resursernaSvenska företag är världsledande inom miljöområdetmen även inom området infrastruktur har vi företag medutomordentlig kompetens för att medverka i uppbyggnadenav en modern och ändamålsenlig infrastruktur i Central-och Östeuropa.AnslagI budgetpropositionen föreslås under anslaget G 1.Samarbete med länderna i Central och att ställs till regeringens disposition. Genom dennamotion yrkas att ytterligare får utnyttjas avregeringen för sådana insatser som anges i motionen.I en särskild motion om valutagarantifond för Estlandföreslås höjning av anslaget G 1. Samarbete med ländernai med varför densammanlagda höjningen av nämnda anslag i motioner frånNy demokrati uppgår till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa för /93 anslår 350 000 000 kr.utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen förinsatser främst inom miljöområdet.
mot · GF02U523 · 1992-01-27 00:00:00 — Baltisk användning av svensk Det är stor skillnad på resurstillgångarna på respektivesida om . I är behoven enorma av bådekunskap, mat och material. Vi i har däremot ettöverflöd på det mesta. Detta gäller även ,jordbruksmaskiner och brödsäd. är i fullfärd med att minska åkerarealen, vilket sker genom attstaten betalar bönderna per hektar igenlagd åkermark.Detta är ett resultat av att vi har varit för produktiva inomjordbrukssektorn som medfört att det inte längre finnsavsättning för produkterna.Öppna landskap med hjälp av baltåkrar i SverigeJordbruket i kollektiviserades under Stalinsskräckvälde . De väl fungerandefamiljejordbruken slogs sönder och ersattes avkollektivjordbruk. Effektiviteten i dessa jordbruk är låg ochkunskaperna hos jordbrukarna föråldrade.Vi måste hjälpa baltiska bönder att genom vårtkunnande snabbare och effektivare kunna bygga upp ettmodernt jordbruk.Detta skulle kunna organiseras på följande sätt:1. Inbjud baltiska bönder att komma över till igod tid inför vårbruket och låt dem bruka jorden med hjälpav maskiner som finns på våra bondekooperativamaskinstationer.2. Uppmuntra svenska lantbrukare att gå in i enlärarroll. Dessa tillför de baltiska bönderna sitt kunnandeom ett modernt jordbruks alla aspekter.3. Det statliga nedläggningsbidraget bör utgå till dessabaltåkrar. Den föreslagna fonden för kunskapsöverföringkan bistå utgifter för utsäde, gödningsämnen, maskinhyroroch lärararvoden till de svenska bönder som ställer upp.När de baltiska bönderna reser hem har de med sig sinskörd och nya kunskaper om modernt jordbruk. Vårt öppnasvenska landskap får vi dessutom möjlighet att behållagenom ett sådant initiativ. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om baltisk användning av svenskåkermark.
mot · GF02U524 · 1992-01-27 00:00:00 — Utbildningsstöd till baltiskt lantbruk detta år läggs Stenkvista lantbruksskolautanför ned. Därmed försvinner enutomordentligt fin anläggning som förmedlatovärderliga kunskaper.Skälet för nedläggningen är att svenskt lantbrukberoende på överproduktion av animalier och spannmålskall ställas om. På andra sidan i den fornaSovjetunionen är livsmedelssituationen den omvända. Påsina håll råder ren svält.Regeringen har i årets budgetproposition anvisatbetydande anslag till de baltiskastaterna. Detta är en mycket klok och välbefogad åtgärd.Om utvecklingen mot demokrati och marknadsekonomiskall bli framgångsrik måste varutillgången, inte minst pålivsmedelsområdet, snabbt förbättras. Stöd i form avlivsmedel bör därför inledningsvis kunna ges. måstedock länderna på andra sidan i huvudsak blisjälvförsörjande med livsmedel. Detta kräver enmodernisering och effektivisering av deras jordbruk.Utbildning om moderna och miljövänligajordbruksmetoder måste snabbt komma till stånd. Ommedel ur redan beviljade anslag tas i bruk kan de resursersom nu friställs vid Stenkvista lantbruksskola snabbtanvändas för intensivutbildning av baltiska lantbrukare.Många fördelar vinnes genom ett sådant arrangemang.Genom ideella insatser har ett gåvobistånd av främstutrangerad lantbruksutrustning redan kommit igång. Sådanmateriel kan med fördel användas som utbildningsobjekt iundervisningen före leverans till mottagarländerna. Det ärsåledes fullt realistiskt att tänka sig att baltiska lantbrukareskulle kunna utbildas både i odlingsmetoder samthandhavande och service på maskiner som man senare taröver.Även om det givetvis inte är något huvudsyfte kommersåväl arbetsmarknadsmässiga som andra fördelar att vinnashär hemma. Anvisade biståndsmedel kan på detta sättförmeras och komma till effektiv användning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av baltiskalantbrukare.