mot · GG02Fi28 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin ändrades beskattningen av alkoholhaltigadrycker så att skatten relaterades till alkoholhalten. Dettainnebar att drycker med förhållandevis lägre alkoholhaltblev billigare medan drycker med högre alkoholhalt blevdyrare. Denna förändring av alkoholbeskattningengenomfördes som en del i den restriktiva alkoholpolitik somSveriges riksdag och regering verkar för ,som förändringen innebar ett närmande till detbeskattningssystem som gäller inom EG.Under hösten 1992 har svensk ekonomi genomgått enmycket djup förtroendekris, bland annat beroende på detalltmer ökande budgetunderskottet. Därför har regeringenefter en uppgörelse med socialdemokraterna lagtförevarande proposition. Propositionen innehåller ett stortantal förslag och kompromisser. Vår bedömning är dock attde föreslagna åtgärderna behöver kompletteras medytterligare åtgärder för att öka statens inkomster ochminska utgifterna.I samband med omläggningen av alkoholskatten väcktesflera motioner med förslag om höjning av grundbeloppetför skatten. Andra motionsförslag innebarskattesänkningar. uttalade bland annatföljande i sitt betänkande (1991/92:SkU25) med anledningav dessa motioner:När det gäller skattenivån ligger alkoholbeskattningenvisserligen betydligt lägre inom EG än i , men detfinns inte något formellt hinder för ett enskilt attha höga alkoholskatter. Utskottet instämmer i regeringensuppfattning att det med hänsyn till de alkoholpolitiskamålen och det statsfinansiella läget inte finns skäl till enlägre skattenivå än vad som föreslås i propositionen.Man anförde ocksåatt prisinstrumentet även i fortsättningen bör prövas föratt minska alkoholkonsumtionen.Vetenskaplig forskning visar på ett mycket klartsamband mellan alkoholpriset och alkoholkonsumtionen.Detta kan enkelt uttryckas med att höjning av prisetleder till sänkning av konsumtionen. När detgäller exempelvis öl är priskänsligheten större. Sänktkonsumtion innebär en minskning av mänskligt lidande,inte minst för utsatta kvinnor och barn. Det leder också,direkt eller indirekt, till minskade alkoholrelateradekostnader inom exempelvis sjukvård, socialvård ochsocialförsäkring.Med tanke på behovet av förbättringar av detstatsfinansiella läget finns det anledning att nu ocksågenomföra en höjning av skatten på alkohol. Detta specielltdå det är klart att en höjning för med sig nämndapositiva effekter.Planerade större höjningar av alkoholpriser innebärsamtidigt en tillfälligt ökad konsumtion. Många som harmöjlighet köper hem en större mängd alkohol än normalt.När alkoholen finns hemma ökar konsumtionen lätt övergenomsnittlig nivå. Därför finns det anledning att förändranuvarande politik med oregelbundna beslut ombeskattningsförändringar, till ett system där skatten ändrasi takt med förändringar av konsumentprisindex. Detta kantill exempel göras genom kvartalsvisa avstämningar ellervarje gång konsumentprisindex genomgått en viss angivenförändring. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att höja skatten på alkohol med5 %,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alkoholskatten därefter börregleras i enlighet med konsumentprisindex utveckling.