ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub443 · 1992-01-27 00:00:00 — Inrättande av ett miljövetenskapligt utbildningsråd Den viktigaste förutsättningen för att miljöproblemenskall kunna bemästras är att alla medborgare blir delaktigai detta arbete. Det handlar om att var och en av oss måstetänka och handla miljöriktigt, vilket i sin tur förutsätterväsentligt ökade kunskaper och förändrade attityder.Det kan konstateras att den miljödebatt som pågåttett antal år lett till just ett ökat miljömedvetande och enväxande vilja att delta i ett praktiskt miljöarbete. Någotsom bland annat tar sig uttryck i den stora uppslutningen it.ex. returpappersinsamling och batteriinlämning, och att visom konsumenter i allt högre grad ifrågasätterengångsmaterial och miljöskadliga produkter och därmedstyr mot en miljövänligare produktion och konsumtion. Påden grunden måste vi bygga vidare.Det bästa miljöskyddet är alltså mångas delaktighet. Föratt nå denna krävs en långsiktig prioritering avkunskapsspridning och miljöutbildning. Insatser som germänniskorna ökad kunskap och kompetens påmiljöområdet måste stödjas.Skolans roll är mycket viktig i sammanhanget. Dentidigare regeringen tillsatte en läroplanskommitté i syfte attse över den nuvarande läroplanen. I detta arbete deltogolika experter med breda och djupa kunskaper inommiljöns område, och till dessa hörde ett miljösekreteriat iLund. Regeringen utfärdade dock nya läroplansdirektiv idecember 1991 vilka innebar att den gamla kommitténsexperter -- och miljösekreteriatet -- entledigades.Vi ser mycket allvarligt på denna nya politiska kurs sombland annat innebär att man nedprioriterat behovet avbreda kunskaper och erfarenheter på miljöområdet i detfortsatta arbetet i läroplanskommittén.Vi föreslår därför inrättande av ett miljövetenskapligtutbildningsråd enligt de tankar som redovisats i rapportenom Miljön i (SOU 1990:93). Utbildningsrådetkan bli motorn i en nationell satsning på miljöutbildning.Avsikten är främst att rådet skall ge det decentraliserademiljöarbetet bättre möjligheter att komma till sin rätt.Jämför gärna med forskningsrådens funktion.Det kommer att ta tid, innan vi ser de fulla effekterna avdessa åtgärder. Naturen reagerar långsamt. Det tar tid attrena vatten, luft och jord. Det gör det desto viktigare attbedriva miljökampen med full styrka. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett miljövetenskapligtutbildningsråd.
mot · GF02Ub445 · 1992-01-27 00:00:00 — Förbättrad utbildning i klädformgivning Den svenska tekoindustrin har på beklädnadssidan längevarit en bransch i kris. En god utveckling med enomfattande export har däremot inredningstextil.Utbildningen i klädformgivning är mycket svag, vilketutan tvekan är en av anledningarna till krisen för svenskkonfektionsindustri. Andra länder satsar på utbildning påhög nivå, och klädformgivning är en särskildutbildningsinriktning och inte som i en del av textilkonst och formgivning. Ett exempel är , där detfinns en femårig klädformgivarutbildning , väl försedd med datoriseradehjälpmedel och annan behövlig utrustning.Viss utbildning i klädformgivning finns vidKonstfackskolan i inom och formgivning. , 1989/90,1990/91 och 1991/92, tillsköt industridepartementet medelför en halvtids, adjungerad professur med vissakringresurser för kompetensutveckling inom textil designoch klädformgivning. Tack vare detta har vissapunktinsatser kunnat göras, men resurserna är heltotillräckliga för att ge en gedigen utbildning.Högskolan i ger utbildning i textil- ochkonfektionsteknik på 80 poäng. En av inriktningarna ärproduktutformning. Den beskrivs som en industriellformgivarutbildning med ämnen som väveriteknik,trikåteknik, mönsterformgivning ochkollektionsuppläggning. Utbildningen är uppdelad på tvåinriktningar, textil respektive konfektion. Den ligger inomteknisk sektor. Skolan ligger i anslutning till Proteko ochhar tillgång till all modern utrustning och teknik.En samordning av resurserna vid ochhögskolan i skulle ge en god utbildning medintegration av konstnärligt och tekniskt kunnande. Sju tilltio elever skulle antas . Antagningen skulle göras tillKonstfack och grundas på konstnärliga kvalifikationer,kombinerade med intresse och fallenhet för tekniskalösningarUtbildningen skulle omfatta 170 poäng och leda tillexamen i klädformgivning.Utbildningen skulle omfatta formgivning för konfektionav herr-, dam- och barnkläder, yrkeskläder, kläder försmåskalig produktion och även scenkläder.Utbildningen skulle delvis vara lokaliserad tillKonstfack, delvis till Borås.Utbildning i klädformgivning har efterlystsav verksamma inom branschen. Den behövs för att utvecklasmåskalig produktion med speciell inriktning och är avavgörande betydelse för svensk export.Även om tillverkning sker i andra länder skapassysselsättning i , om det finns kollektioner med enegen profil. Den kan bara åstadkommas av väl utbildade,kreativa formgivare som tack vare sitt kunnande vågar gåegna vägar.På 60-talet var svensk design alla kategorier ett begreppute i världen som behandlades med den största respekt. Låtoss sträva efter att åter erövra denna position. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förbättrad utbildning iklädformgivning.
mot · GF02Ub448 · 1992-01-27 00:00:00 — Kultur- och konstlivet har en oerhört vitaliserandepåverkan på sin region när det gäller det kreativaskapandet. Allt fler studier visar att de sex s.k. K-resurserna(kunskap, kompetens, kreativitet-kultur-konst-kommunikation) är oundgängliga när det gäller utvecklingoch tillväxt.Skåne har ett sjudande kulturliv på bildkonstens,den unga litteraturens och den unga musikens område. MenSkåne saknar en konsthögskola. ett betydande antal yrkesaktiva konstnärer ien 5-årig utbildning. Forum skulle kunna utgöra enbasresurs vid skapandet av en konsthögskola förlagd tillMalmö och knuten till . Härigenom skulleantalet konstnärer i regionen inte öka, somutbildningsnivån höjdes och regionen fick ytterligare ettväsentligt kreativitetscentrum.Finansiering skulle kunna ske genom att manrationaliserar i den dubblerade konstutbildning som idagsker i vid Konstfack.Vad i första hand behöver är utbildning imåleri, skulptur och grafik, men också enkvalificerad utbildning i industriell design.I väntan på tillskapandet av en konsthögskola i de nuvarande eleverna få behålla den dispens vad gällerstudiemedel som de haft. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om nykonsthögskola i ,2. att beslutar om dispens vad gällerstudiemedel för eleverna vid Forumskolorna på sätt somanförts i motionen.1
mot · GF02Ub449 · 1992-01-27 00:00:00 — I en annan motion redovisas den planering föruppbyggnad av forskningskompetens inom --som bedrivs av högskolorna i samverkan. Dennauppbyggnad kräver uthållighet och en genomtänktsamordning av olika steg.Det är därför angeläget att den forskningskompetensoch kapacitet som kunnat byggas upp med hittillsvarandestatliga anslag och regionala medel nu stabiliseras somplattform för en mer långsiktig satsning som planeras. Bl.a.har glädjande många lärare nu påbörjat forskarutbildningvilket kräver ökat ekonomiskt stöd om studietiderna skallkunna hållas rimliga. Vidare bör finansieringen säkras förden extra professur i materialfysik vid universitetsom är stationerad i och finansieras med medelfrån länets sparbank. Vi föreslår därför att anslagsposten tillhögskolan i /under anslaget E 12 i bilaga 90 till statsbudgeten ökas till 4,5 milj.kr. Ökningen bör göras genom omfördelning inomanslagsposten E -- Forskning och forskarutbildning.I finns de statliga verk som har ansvar förlandtransporternas infrastruktur och trafiksäkerhet. Deutgör viktiga koncentrationer av kompetens inom sinaområden. Det är därför rationellt och effektivt att förläggaen del av den nationella satsningen på transportforskningtill deras närmiljö.I samverkan mellan dessa verk, det regionalatrafikbolaget och högskolan, utvecklas nu ett centrum förforskning om transportfrågor i vid mening inom högskolansram. Skapandet av detta centrum är en integrerad del i denlångsiktiga utbyggnaden av forskning och forskarutbildningi --. Omvänt är denna utbyggnad enförutsättning för en framgångsrik utveckling av det nämndacentret för transportforskning. får därmed en allttydligare profil som ''transportstad''.Järnvägsforskningen i landet är nu under uppbyggnad.Starka skäl talar för att en inte oväsentlig del avjärnvägsforskningen förläggs till närmiljö dvs.till . Därmed aktualiseras frågan om dengeografiska förläggningen av Väg- och trafikinstitutets(VTI) enhet för järnvägsforskning. Som framgår avbudgetpropositionen, bilaga 70, pågår nu en bred översynav transportforskningen i landet. Vi ser det som nödvändigtatt utredningen i sin bedömning väger in de faktorer vi nuredovisar både ifråga om transportforskning i allmänhet ochvad gäller lokalisering av resurserna för järnvägsforskning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till forskningsfrämjande åtgärder vidhögskolan i /anvisar 2milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således ca4,5milj.kr.,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av VTI:sjärnvägsforskning.1
mot · GF02Ub451 · 1992-01-27 00:00:00 — Lokaler för högskolan i har av riksdagentillförts ytterligare utbildning. Vi har uppmärksammat attlokalsituationen är mycket bekymmersam,alldenstund högskolan inte ens har fått tillgodosett ytornaenligt det lokalprogram som fastställdes . Ennybyggnad krävs vidare för den nya ingenjörsutbildningen.Behovet av högskolerestaurang är slutligen stort; högskolani torde vara en av de få högskolor i som saknar sådan.Vi har erfarit att för närvarandeskyndsamt bereder ärendet med lokalförsörjningen förhögskolan i . Vi vill i sammanhanget understryka,att det kärva arbetsmarknadsläget inom byggbranschen iSkaraborg gör det väl motiverat att så snart som möjligtpåbörja ett bygge av lokaler för högskolan.Enligt vår uppfattning bör således geregeringen till känna vad som här anförts om behov avytterligare lokaler för högskolan i budgetåret1992/93. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokaler för högskolan i .
mot · GF02Ub460 · 1992-01-27 00:00:00 — Stöd till högskolelektorers forskning också i I enlighet med forskningspropositionen 1989/90:90beslöt om en särskild fakultetsresurs förhögskolelektorers forskning från och med budgetåret1991/92. Medlen skulle fördelas med lika stora belopp, , till var och en av de humanistiskarespektive matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna vidsamtliga universitet utom i är obegripligt och kan knappast förklaras påsaklig grund. Det måste rimligtvis bero på okunnighet hosnågon handläggare. Någon förklaring har heller inte givitsfrån sida.Sannolikt beror förbiseendet på att iLinköping har en annan organisation än övriga universitet.Det är det enda universitet i landet, som har en enhetlig,odelad fakultet, som är gemensam för lärarna inom såvälmatematik/naturvetenskap som samhällsvetenskap ochhumaniora. Det finns alltså inga separata humanistiska ochmatematisk-naturvetenskapliga fakulteter vid universitetet.Självfallet bör det inte heller spela någon roll att denfilosofiska fakultetens forskningsorganisation genomTEMA är annorlunda än den vid övriga universitet. Dettahar ju inte med själva sakfrågan att göra. Det finns intenågot rimligt skäl att ställa vid sidan.Universitetets högskolelektorer har givetvis samma behovav forskningsmedel som de som tjänstgör vid rikets andrauniversitet och bör ha samma chanser som dessa tillvetenskaplig förkovran. Det är följaktligen heltoacceptabelt att särbehandla och gede ifrågavarande högskolelektorerna sämreforskningschanser än vid landets övriga universitet.Riksdagen beslutade vid samma tillfälle att underanslaget till de humanistiska fakulteterna geuniversitetsbiblioteken en förstärkning avlitteraturförsörjningen med vardera. Avsamma skäl -- eller brist på skäl -- glömdesuniversitetsbiblioteket i bort också i dettasammanhang. Inga medel till forskning -- inga medel tillbiblioteket.Det är ett rättvisekrav, att i ochdess befattningshavare får samma möjligheter som gällervid landets övriga universitet. Därför är det angeläget, attde tidigare missgreppen rättas till. Rimligtvis bordetillgängliga medel för högskolelektorers forskning liksombiblioteksmedel fördelas på ett sådant sätt, att ävenuniversitetet i och dess filosofiska fakultet får sinbeskärda del. Om detta -- av svårförståeliga skäl -- inte sker,bör frågan aktualiseras i den föreståendeforskningspropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att vid fördelningen av ifrågavarande anslagbeviljar i en rimlig del,proportionell till fördelningen till övriga universitet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till högskolelektorersforskning vid filosofiska fakulteten i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till humanistisklitteraturförsörjning vid i .
mot · GF02Ub461 · 1992-01-27 00:00:00 — Utbyggnad av textilingenjörslinjen m.m. vid högskolan i Den studie av utvecklingsmöjligheterna för svensktekoindustri som SIND redovisade (VägvalTEKO, SIND 1991:3) visar dels att tekoindustrin består avett stort antal delbranscher med klart olikautvecklingsmöjligheter, dels vikten av kvalificeradutbildning för att kunna hålla jämna steg med deninternationella kompetensutvecklingen.Den högre tekoutbildning, som sedan mitten av 80-taletges vid och som är den enda i sitt slag ilandet, har på många sätt varit framgångsrik. Antaletsökande har varit och är fortfarande mycket stort.Utbildningsresultaten är mycket goda vilket bl.a. haråterspeglats i uppskattande omdömen i fackpressen. Fleraelever har vunnit uppmärksammade internationella pris försina examensarbeten. Utbildningen genomförs iändamålsenliga lokaler och med tillgång till mycketavancerad maskinell utrustning. Statliga insatser harkompletterats med stora bidrag från näringslivet. Genomomfattande fortbildningsprogram i samverkan medTextilforskningsinstitutet och sker kontinuerligkompetensutveckling av lärarna. Tekoutbildningen i Boråsstöds även av att har landets endaavancerade utbildning i textilkemi. Textilkemi utgör enspecialiseringsmöjlighet inom högskolans treårigakemiingenjörslinje.Vid en internationell jämförelse är emellertidhögskolans båda tekolinjer alldeles för korta. Om Sverigeinte skall komma på efterkälken på detta område måstesåväl textilingenjörslinjen som textil- och konfektionslinjenförlängas med ett tredje år. Först med treårig utbildning kande svenska tekoutbildningarna ingå som jämbördiga parteri internationellt utbyte av studerande och lärare. Det ärsvårt för utländska studerande att få kurser i en tvååriglinje, att accepteras som inslag i sin utbildning i hemlandet.Insikten om dessa förhållanden har gjort att Högskolan iBorås från och med anordnar ettårigapåbyggnadskurser på tekolinjerna. Resurser för att kunnagenomföra dessa kurser har hämtats ur anslaget för Lokalaoch individuella linjer och fristående kurser (LIF-anslaget)vilket allvarligt hämmar möjligheterna att gefortbildningskurser. har ett lågt LIF-anslag jämfört med andra högskolor av motsvarandestorlek. Att högskolans styrelse likväl gjort dennaprioritering är ett klart uttryck för hur viktig man anser enförlängning av tekolinjerna vara. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förlängning avtextilingenjörslinjen och textil- och konfektionslinjen vidhögskolan i .
mot · GF02Ub467 · 1992-01-27 00:00:00 — högskolereform byggde på att högskolansgrundläggande utbildningar skulle expandera med tvåprocent samt att fort- och vidareutbildningen skullebyggas utmed . Högskolans omfattning hardock legat kvar på i stort sett samma nivå i 20 år.Finansieringen av den svenska högskolansgrundläggande utbildningar motsvarade 1987 avBNP. I de flesta västeuropeiska länderna är motsvarandesiffror högre eller mycket högre, t.ex. 1,8 %av BNP.I rapporten ''Långt kvar till kunskapssamhället'' (SIND1991:2) konstaterar statens industriverk bl.a. följande:För utveckling av nya produkter av högteknologiskkaraktär är framför allt andelen högskoleutbildadeintressant. , och har enindustristruktur med större andel högteknologiskproduktion än vad har. Dessa länder har ocksåbetydligt större andelar universitetsutbildade iindustriföretagen. utgångsläge för högteknologiskproduktion är därmed inte särskilt positiv.Av den internationella jämförelsen framgår att densvenska industrin bara har omkring fem procenthögskoleutbildade jämfört med det dubbla eller tredubblahos nästan alla av de viktigaste konkurrentländerna.Det innebär att det skulle behövas minst en fördubblingav antalet civil- ingenjörer, naturvetare och forskare för attnå de viktigaste konkurrentländernas nivå.Enligt traditionell handelsteori specialiserar sig ett landpå produktion av varor som kräver relativt mycket av deproduktionsfaktorer som landet har jämförelsevis gott om.Sverige har historiskt sett levt högt på sina råvarutillgångar,som malm och skog, men dessa har minskat i betydelse.Den produktionsfaktor som därefter har blivit viktig ochav avgörande betydelse för skillnader i produktivitet ärkapitalet. Detta har dock blivit alltmerlättrörligt.Den produktionsfaktor som är relativt bunden till en vissnation är arbetskraften. Följaktligen är arbetskraftensutbildning alltmer avgörande för ett lands levnadsstandard.Det län som har den i särklass högsta andelen teknikerutan att ha en stor högskola i länet är ,som har tekniker och forskare i arbetskraften.Merparten av dessa är koncentrerad till och ABB.I framtiden finns ett behov av att etablera en helt nyteknisk högskola på fullskalenivå med intagning av 800--1000 studenter . Denna högskola skall vara en effektivlänk mot andra tekniska högskolor ute i , vilket denkan vara om den finns på en ort där det finns ett företag medinternationell bredd såsom ABB i . En sjätteteknisk högskola behövs för hela industriellautveckling.Redan nu bör därför ett arbete påbörjas med följandeinriktning:ytterligare en fullskalig teknisk högskolaetableras i före år 2000forskningsprofileringenvid denna enhet skall vara unik och komplettera annansvensk forskningSveriges sjätte tekniska högskola skallvara en länk mot högskolorna i och förläggas tillVästerås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggningen av en tekniskhögskola till .
mot · GF02Ub468 · 1992-01-27 00:00:00 — Det är av väsentlig betydelse att landets enda högskola iNorrlands inland ges möjligheter till en fortsatt positivutveckling. fyller en mycket viktigfunktion som ''motor'' i länets och inlandets utveckling. Denkomplettering av utbildningar som skett harstärkt länets utvecklingskraft. De mindre och medelstorahögskolorna måste successivt stärkas, både vad gällerutbildningsutbud och möjligheter att bedriva forskning avhög kvalitet. De planerade förstärkningarna avhögskoleutbildningen får inte enbart bli en fråga för destora universitetsorterna. De mindre och medelstorahögskolorna måste få en rimlig andel av resurserna.Högskolan i har ett stort ansvar för atttillgodose inlandets behov av och efterfrågan på fort- ochvidareutbildning. Det mycket stora antalet ansökningar tillhögskolans fristående kurser kan inte tillgodoses inomnuvarande ramar. De tre lokala ingenjörslinjerna somfinansieras över det s.k. LIF-anslaget tar stort utrymme.Det är därför av stor vikt att den planerade överföringen avdessa linjer till den nya ingenjörsutbildningen fullföljs enligtden av UHÄ planerade utbyggnaden av den nyaingenjörsutbildningen.Kvalitet i utbildning och forskning är självklart avgrundläggande betydelse för högskolorna. Anslaget för deforskningsstödjande åtgärderna måste därför ges en nivåsom gör det möjligt för högskolan att behålla och utvecklakompetens på olika områden för att säkerställa kvaliteten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högskolan i .
mot · GF02Ub469 · 1992-01-27 00:00:00 — Uppdelning av högskolan -- högskolereform var spridningen av den högreutbildningen ett mycket viktigt inslag. Nya högskoleenheterinrättades i flertalet län. Högskoleutbildningen komhärigenom på rimligt reseavstånd för ett stort antalmänniskor. Större rättvisa skapades vad gäller tillgång tillhögre utbildning, oavsett bostadsort. Efterhand harytterligare län fått högskoleutbildning. Högskoleenheterhar inrättats i och . Medel förhögskoleutbildning på har anvisats /89. I inrättades en ny högskoladen . I inrättades en ny högskoladen 1 juli 1990.Fortfarande saknar ochSödermanlands län egna högskoleenheter. Det är de tvåkvarvarande länen, som inte har egna högskolor. Länen,som tillsammans har över 500 000 invånare, har engemensam högskoleenhet, högskolan --Västerås.I ett inledningsskede kan det ha varit motiverat med engemensam högskoleenhet för de båda länen. Tiden är nulämplig för en uppdelning i två separata högskoleenheter,där varje enhet har sin egen högskolestyrelse och sin egenutbildningsprofil. Denna uppdelning utesluter inte ett näraframtida samarbete mellan de två högskoleenheterna, utandet får ankomma på de två nya högskolestyrelserna att finnaformer för detta samarbete. Ett framtida samarbete börockså förstärkas och utvecklas med andra näraliggandehögskoleenheter till gagn för hela Mälardals--Bergslagsrregionen.Regeringen bör positivt pröva en delning av högsklolanEskilstuna--. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en delning av högskolanEskilstuna--i två separata högskoleenheter,2. att hos regeringen begär förslag om denframtida organisationen vid de två nya högskolorna.