mot · GF02A456 · 1992-01-27 00:00:00 — Nedgång för industrinDen djupa lågkonjunkturen gör att i likhetmed andra regioner inom landet drabbas av att företag läggsned och att personal friställs. Vi tvingas åter konstatera attVärmlands län -- med sitt stora beroende av traditionellabasindustrier och med de i vissa delar dominerandeunderleverantörsföretagen till bilindustrin -- är särskiltsårbart.Arbetslösheten i länet är på väg mot rekordnivåer. Iskrivande stund redovisas de senaste arbetslöshetssiffrornai vårt län.I är ca 7 500 personer arbetslösa varav ca 2 500 är ungdomar. 22 000 värmlänningar söker arbete hosarbetsförmedlingarna. finns det endast knappt300 lediga arbeten att erbjuda de arbetssökande inom helalänet. Det anmärkningsvärda härvidlag är att endast ettenda av dessa knappt 300 lediga arbeten är ett s.k.industrijobb, d.v.s. ett jobb inom industrin. Problemen ärstörst i våra bruksorter, och , men ocksåpå de bilindustriberoende orterna i västra ärarbetslöshets- och strukturproblemen mycket svåra.Alternativa arbetsplatser finns inte heller att tillgå inomnormala pendlingsavstånd. Rationaliseringar inomskogsnäringen minskar sysselsättningen. Som exempel kannämnas att Stora skog avser att lägga ner sinaskogsförvaltningar i , och under år1993.Till detta kommer att utvecklingen i Karlstadsregioneninger oro. -- med av länets befolkning -- har tidigare alltid varit motorför länets utveckling. tvingas även många företag iKarlstadsregionen att minska sin sysselsättning. Detta sker som mångaledningsfunktioner och arbetstillfällen på den privata ochden offentliga sidan försvinner från Karlstad.Offentliga sektorn minskarFörsvarssektorn svarar för en stor del av sysselsättningeni . Här sker nu stora förändringar. Bergslagensmilitärområde har avvecklats. Verksamheterna iförvaltningsbyggnaden minskar efter hand ochVärmlands regemente kommer enligt överbefälhavarensförslag att samlokaliseras med A 9 i . Till detta skall läggas att SwedishOrdnance vid Zakrisdalsverken kommer att minskasysselsättningen från ca 1 100 anställda till 1993. Kommandeförsvarsbeslut kommer självfallet även att påverka denframtida utvecklingen vid Swedish Ordnance,Zakrisdalsverken.Även inom Posten, SJ, och skergenomgripande organisationsförändringar som medförstora personalförändringar. Omstruktureringarna inombank- och försäkringsväsendet har lett till att arbetstillfällenförsvinner och att regionala ledningsfunktioner flyttas bort.Den tendensen är långt ifrån slut.Kommuner och landsting tvingas tillrationaliseringar. Detta leder i sin tur till att antaletanställda successivt minskar även inom denna sektor.Ta tillvara möjligheternaTrots svårigheterna är det vår fasta övertygelse att vivärmlänningar skall kunna klara framtiden.Förutsättningarna finns för att efter hand bygga upp ettdifferentierat och expansivt näringsliv i länet. Värmlandsgeografiska läge bör trots allt ge länet ett hyggligtutgångsläge för ökad export av våra produkter. Länet hargoda utvecklingsmöjligheter, med tillgång till väl utbildadoch kunnig arbetskraft samt en god livsmiljö.Värmland bör med statsmakternas goda minne ha enrejäl chans att hävda sig. En ökad vidareförädling av våraråvaror är en angelägen åtgärd för att öka sysselsättningen.Det vilar ett tungt ansvar på länets samtliga företag ochfrämst dess företagsledningar att på allvar ta itu medvidareförädling av en rad produkter.Strävandena i länet är att förnya och breddanäringslivsstrukturen och lösa sysselsättningsproblemen.Sett i relation till dagens svåra situation är dock insatsernaotillräckliga. Det krävs därför snabba och konkretaåtgärder från regering och riksdag för att ta tillvara demöjligheter som finns, att vända utvecklingen och skapa ettutvecklingsinriktat näringsliv. Offensiva åtgärder i dettaskede gör att länet står väl rustat när konjunkturen såsmåningom vänder.Det är enligt vår mening angeläget att initiera ochgenomföra strategiska satsningar för länets bästa. I våralänsmotioner redovisar vi en rad intressanta åtgärder medkonkreta investeringsobjekt som skulle kunna ge vårt länmånga värdefulla jobb, både på kort och lång sikt.LandtransporterFör att långsiktigt stärka länets näringsliv och desskonkurrenskraft är det nödvändigt att trafikensinfrastruktur snabbt förbättras. Snabba och välutveckladekommunikationer kan till viss del kompensera de storaavstånden till marknader och länder nere på kontinenten.Med den internationella utveckling som vi står inför ärdet särskilt angeläget att ha tillgång till transportsystem somär moderna och kapacitetsstarka. Investeringar i väg- ochjärnvägsnäten skapar dessutom snabbt nya arbetstillfällen.Till dessa frågor återkommer vi i separata motioner.Ny länsflygplatsVärmland är i stort behov av en ny länsflygplats. Det ärnödvändigt att staten på allt sätt bidrar till den nyaflygplatsen.VänersjöfartenDet finns en bred enighet om Vänersjöfartens betydelseinom Vänerlänen. Genom den Adelsohnska utredningenhar framtidstron på Vänersjöfarten förstärkts och man harmed all kraft börjat omsätta utredningens intentioner. Påregionalt initiativ har en utredning om samordnadhamnorganisation . Det är enligt vår mening rimligtatt länsstyrelserna runt , tillsammans med berördaintressenter, ges i uppdrag att driva den utveckling somskisserats i det Adelsohnska förslaget vidare.Det är sålunda enligt vår mening inte erforderligt attytterligare utreda Vänersjöfarten. Tvärtom riskerar ettsådant förfarande att skapa ytterligare osäkerhet omVänersjöfartens framtida villkor. Det vore av stort värdeom statsmakterna på grundval av det arbete som redovisatsi den Adelsohnska utredningen uttalade att Vänersjöfartenspelar en viktig roll i det framtida transportsystemet.I en separat motion behandlas frågan mera ingående avett antal socialdemokrater med nära anknytning tillVänern.UtbildningssatsningarFör att skall kunna utvecklas mot ettmera kunskapsintensivt och därmed ett livskraftigarenäringsliv, måste utbildningen i länet på alla nivåer ligga påen hög nivå. Vi kan emellertid konstatera att övergången tillhögskoleutbildning är alltför låg i stora delar avVärmlands län. För att öka antalet studerande är detnödvändigt att bredda och fördjupa utbudet avhögskoleutbildning vid högskolan i är från regionalpolitiska utgångspunkteroacceptabelt att, som föreslås i budgetpropositionen,ökningarna av de attraktiva och långahögskoleutbildningarna koncentreras till universiteten ochde större högskolorna. Vi vill framhålla att högskolan iKarlstad redan nu har den kompetens som krävs för /93 genomföra t.ex.civilingenjörsutbildning.I budgetpropositionen ökar antalet nybörjarplatserinom civilingenjörsutbildningen. Detta är en riktig satsning.Civilingenjörsutbildningen bör emellertid nudecentraliseras och spridas till nya högskoleorter därförutsättningar finns att genomföra utbildning på ettkvalificerat sätt.I första hand finns förutsättningar för högskolan iKarlstad att anordna civilingenjörsutbildning inomområdena kemiteknik och energiteknik.Ökade resurser för fristående kurser skulle möjliggöradistansutbildning, fortbildning och ungdomsutbildning påmånga håll inom länet.Det finns ett dokumenterat efterfrågebehovav denna typ av utbildning. Vi motionärer är övertygade omatt många fristående kurser skulle kunna tillgodose de kravoch förväntningar som vi tid efter annan mött ute blandväljarkåren.För den enskilde gäller oftast att komma över den kända''tröskeleffekten'' för att senare stimuleras till fortsattvidareutbildning på olika nivåer. För många skulle detsannolikt öka intresset för att senare söka till annan,eventuellt högre utbildning.I ett internationellt perspektiv är den genomsnittligaövergången till högskoleutbildning låg i . Detta harkonstaterats i en rad undersökningar. av våra gymnasister går vidare till högre utbildning.Genomsnittet för är . i det perspektivet är de satsningar som görspå nya högskoleplatser positiv. Men frågan om övergång tillhögskoleutbildning har också en annan sida. De regionalavariationerna i är utomordentligt stora. Medanstorstadsregionerna och en del medelstora städer har högövergång, är övergången oacceptabelt låg i skogslänen ochi andra perifera och glesa delar i vårt land. I stora delar avVärmland är t.ex. övergången mycket låg och betydligtunder genomsnittet för . Det är en gemensamangelägenhet att systematiskt arbeta för att en utjämningmellan olika delar av landet verkligen kommer till stånd. Idetta arbete krävs många åtgärder och olikasamverkansformer.Nära tillgång till utbildning på fristående kurser är ettbra medel att främja en ökad högskoleövergång. Sådanakurser kan utformas och distribueras på många olika sätt.De kan ges som distansutbildning och som decentraliseradutbildning. De kan även användas till profilerade längreprogram med en inriktning som passar den enskildahögskolan och dess region eller till utbildning i basämnen.En ytterligare satsning bör mot ovanstående bakgrundgöras på fristående kurser vid högskolan i 1990-talet ökar efterfrågan snabbt påämneslärare. är utvecklingsinriktadoch har stor kapacitet inom lärarutbildningen. Det är därförsjälvklart att permanent ämneslärarutbildning åter börförläggas till Karlstad.Den svenska högskolans utbildning och forskning måstedels hålla hög internationell standard, dels vara tillräckligtomfattande. Om detta är de flesta ense. För att skallkunna hålla internationellt godkänd standard krävs detförändringar i vårt synsätt när det gäller framför alltforskningen.Vid utbyggnaden av högskolan bör det observeras attSverige har en annan syn på integrerad forskning ochutbildning än vad omvärlden har. I vårt land finns dethögskolor med akademisk basstruktur, men utan egengrundforsking och forskarutbildning. denna grupp av högskolor. Dessa högskolor fårhärigenom svårigheter att på normala villkor integreras i detinternationella akademiska kontaktnätet.Utomlands är det normala att grundutbildning samtegen forskning och forskarutbildning bedrivs vid samtligahögskolor. Detta anses nödvändigt som en garant för attrespektive högskola tillhandahåller en tillräckligt hög ochkvalitativ och eftersökt utbildningsnivå i konkurrens medandra högskolor.I tar det åtskilliga årtionden innan man når denmagiska gränsen och är tillräckligt kvalificerad för att fåegna forskningsresurser och kunna ge denna kvalitativautbildning. Det finns emellertid nu vissa högskolor som nåttdenna magiska gräns och som kan ge högskolestuderandenämnda kvalificerade utbildningsnivå. Det är relativt enklaåtgärder som krävs för att ta det avgörande steget och sominnebär att den eller den högskolan ges denna status.Den medelstora högskolan i har nått denna''magiska gräns'' och har en sådan kvalificeradutbildningsnivå när det gäller utbildning och forskning attden fyller måttet och snabbt bör kunna byggas ut tillinternationell universitetsstandard.För att uppnå detta erfordras en förstärkning avgrundutbildningen, men framför allt ökade resurser tillforskning och forskarutbildning. En plan för en successivutveckling av högskolan i har i slutet av år 1991presenterats av styrelsen för högskolan iutvecklingsprogrammet ''utveckling ''. I programmet redovisasatt högskolans grundutbildning bör haomkring 6 000 studerande och att forskning och forskarutbildningbör byggas upp inom profilområden. På en del sådanaområden finns redan i forskargrupper som är påväg in i det internationella forskarsamhället.En successiv utbyggnad av högskolan i somföljer högskolestyrelsens plan är enligt vår mening enlämplig väg att stärka position i det internationellaakademiska kontaktnätet och ett bra sätt att tydligteffektivisera den bas inom främst grundutbildning som finnsi . Vi föreslår att beaktar vad vi anförtovan beträffande den långsiktiga utvecklingen av högskolani Karlstad.I finns det ett antal skolor med vissaspecialområden som har s.k. riksintagning, d.v.s. eleverantas från hela landet. Skolorna är specialiserade och har imånga fall getts en särställning med en kompetens som vi ärstolta över. En rejäl satsning på dessa skolor ger mångfaltåter i form av nya idéer och projekt av varierandeomfattning.Det finns redan nu ett antal projekt och en rad idéer somför närvarande inte kan genomföras på grund av resursbrist.Skolor som är intressanta i detta sammanhang är bl.a.Bergsskolan i , Gammelkroppa skogsskola ochRikssågverksskolan i är försökslän med treåriga yrkesinriktadelinjer i gymnasieskolan. Regeringens förslag om ensenareläggning av gymnasiereformen är enligt vår meningbristfälligt underbyggt. Med stor förvåning finner vi attkommuner och landsting nu förlorar betydande medel ochresurser som tidigare utlovats av statsmakterna på skolansområde. Besparingarna som regeringen föreslår,övervältras nu på kommuner och landsting, vilket skaparproblem för huvudmännen.Regeringen riktar in sina besparingsåtgärder i förstahand mot folkbildningen där Komvux och folkhögskolornakommer att drabbas hårt. Detta är regeringens budskap,som privatskolor typ Lundsberg ges rikligabelöningar i form av nya statsbidrag.Bortfall av nämnda resurser innebär ytterligarebelastningar på den kommunala budgeten. I en partimotionföreslår den socialdemokratiska riksdagsgruppen att dentreåriga gymnasiereformen skall genomföras som tidigareplanerats.JordbruketDe ändrade förutsättningarna för jordbruket är ett hotmot det traditionella öppna landskapet. Ett varieratlandskap är en förutsättning för glesbygdsboendet, förmöjligheterna att driva verksamheter på landsbygden ochför turistnäringen.Det är ett livsvillkor för det värmländska jordbruket ochför förädlingsindustrin att stödet i inte försämrasinom ramen för den pågående översynen av stödet tilljordbruket i norra . är långt frammenär det gäller alternativa odlingsformer. Det är av stor viktatt vi kan öka intresset för alternativodling både hosproducenter och konsumenter. Det är viktigt attstödformerna till jordbruket utformas så att alternativaodlingsformer, bioenergiprodukter, trädjordbruk ochkombinationsföretag kan vidareutvecklas.TurismInom vissa delar av länet är turistnäringen det alternativsom kan skapa sysselsättning. Turistnäringen bidrar ocksåtill att ge underlag för de lokala serviceföretagen. Det ärdärför nödvändigt att utveckla stödformer som tar hänsyntill turistnäringens speciella förutsättningar och möjliggörproduktutveckling. Laxfond är en av mångaresurser som bör ges ökad uppmärksamhet och stöd frånstatsmakternas sida.Behov av ökat regionalpolitiskt utvecklingsarbeteSamhällets rådgivnings-, konsult- och kontaktarbete förde små och medelstora företagen är en viktig del i detregionalpolitiska arbetet i länet. Resurserna för dennagrundläggande del av utvecklingsarbetet får inte ytterligareförsämras. Dessa företag svarar för en stor del avdynamiken i näringslivet och för förnyelsen och tillväxten.Utvecklingsfondens verksamhet och länsstyrelsensregionalpolitiska utvecklingsmedel är viktiga delar avutvecklingsresurserna för dessa företag.StödområdesindelningLänsstyrelsen har hemställt om en ändring avstödområdesindelningen för några av de områden där detär svårast att åstadkomma nya arbetstillfällen. En temporäruppflyttning av Rämmens (), samt södraoch norra församlingar till stödområde 1 harföreslagits. Enligt förslaget skall sysselsättningsbidragvidare kunna ges också i och Kristinehamnskommuner.Vi motionärer delar uppfattning. Vi villunderstryka att situationen i östra --, , och Kristinehamnskommuner -- gör det absolut nödvändigt att dessakommuner får tillhöra stödområde 2. Förhållandena iHagforsområdet har drastiskt försämrats på grund av bl.a.Böhler-koncernens aviserade kraftiga neddragning avverksamheten vid järnverk. kommun bördärför flyttas upp i stödområde 1.Nedsättning av sociala avgifterDen nedsättning av de sociala avgifterna inom vissabegränsade områden som regeringen föreslår är ett steg irätt riktning. Tyvärr tvingas vi konstatera brister i förslaget.Nedsättningen gäller endast vissa avgränsadenäringsgrenar -- främst turistnäringen och serviceorganeninom denna gren. Tillverkningsindustrin omfattas icke avförslaget.Dessutom anser vi att ()skall inrymmas i det av regeringen framlagda förslaget omsänkta socialavgifter. Nedsättningen bör i likhet medframställningen om övriga församlingar i Nordvärmlandomfatta även tillverkningsindustrin.Vi motionärer anser att i de delar av vårt län som härberörs finns det starka och övertygande motiv för att ennedsättning av de sociala avgifterna utökas till att gälla ävenför tillverkningsindustrin i norra , södraFinnskoga och församlingar samt att även Rämmenskommun omfattas av förslaget.Vi föreslår att beslutar om en sådan åtgärdsom avgjort skulle förbättra utvecklingen inom området.Riskkapital m.m.Möjligheten att åter kunna lämna lokaliseringslån somföreslås i årets budgetproposition är nödvändig inte minstmed tanke på att den privata riskkapitalmarknaden underden inte fungerat. Det är viktigt att förbättratillgången på riskkapital för utveckling av små ochmedelstora företag. Utvecklingsfondernas roll i dessasammanhang bör omprövas. Det är av största vikt attfondernas lånemedel inte ytterligare reduceras.Det aktiva utvecklingsarbete som pågår -- inte minst iVärmlands län -- har till stor del möjliggjorts genom medlenför regionala utvecklingsinsatser. Arbetet behöver nuytterligare intensifieras. Det gäller inte minst utvecklingenav de mindre och medelstora företagen. Företagen behöverstöd för teknik- och kompetensutveckling. Inom det senareområdet måste särskilt stora ansträngningar göras för attunderlätta de internationella kontakterna. Ettutbildningsprogram kommer därför att genomföras i länet.Det viktiga glesbygdsutvecklingsarbetet sker också medmedel från anslaget för regionala utvecklingsinsatser.Sammantaget kan konstateras att anspråken ökar kraftigt.Anslaget för regionala utvecklingsinsatser i länbör i anledning därav ökas.Nya lokaliseringar till VärmlandKarlstad som residensstad har inte haft den tillväxtkraftsom fordras för att kunna kompensera problemen i övrigalänet. Som tidigare redovisats inger utvecklingen inomKarlstadsregionen oro. Det är angeläget att Karlstadkommer ifråga för lokaliseringar som kan bli aktuella.I årets budgetproposition betonas att lokaliseringarutanför alltid bör prövas vidinrättandet av nya myndigheter eller större omorganisationav befintlig verksamhet. Exempel på myndigheter som börkunna lokaliseras till är ochdet nya Konkurrensverket.Åtgärder mot arbetslöshetenDen senaste tidens snabbt stigande arbetslöshet, särskiltinom bygg- och anläggningssidan, har skapat storabekymmer. De arbetsmarknadspolitiska medlen börytterligare kompletteras med en rad otraditionella ochhittills oprövade insatser. Under en övergångstid börräntefria lån och projekteringsbidrag för angelägnabyggprojekt utgå. Dessutom bör bidragsprocenten vidanställning av beredskapspersonal temporärt kunna höjas.I en partimotion föreslår den socialdemokratiskariksdagsgruppen en rad konkreta åtgärder för att stimulerabyggandet i hela landet.KultursatsningarKulturens betydelse för den regionala utvecklingen harpå senare tid allt mer uppmärksammats. ärett föregångslän på kulturens område. Det är vår fastaövertygelse att satsningar på kulturmiljön påverkarlivsmiljö och livskvalitet. Detta är en av många nödvändigainsatser för att kunna skapa en utveckling som lockarinvesterare och människor till en region. En bredkultursatsning i vårt län med hjälp av särskilda medel för attfrämja utveckling kan vara ett av många försöksom ger erfarenheter och lärdomar för liknande satsningari andra län. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligare insatser iVärmlands län,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändrad stödområdesindelningför i motionen angivna orter och kommuner,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrymsi det av regeringen framlagda förslaget om sänkt socialavgiftoch att även tillverkningsindustrin inom Rämmens, norraFinnskoga, södra och församlingaromfattas av förslaget,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Vänersjöfarten.