mot · GF02Kr299 · 1992-01-27 00:00:00 — Fria medier utan politisk styrning är förutsättningen fören fungerande demokrati. Utifrån denna grundsyn anser NyDemokrati att statsstyrningen av företaget en faktisk begränsning av den friaopinionsbildningen, av yttrandefriheten ochinformationsfriheten. Dessa friheter är i sig nödvändigaförutsättningar för en demokrati. Det statsägdamonopolföretaget är ett hinder för verkligdemokrati; en demokrati på folkets villkor och intemakthavarnas.Politikers inblandning i radio och TV bör därför upphöramed det snaraste. Ny Demokrati föreslår att Radioges en ny organisationsform, att antalet statliga radio- ochTV-kanaler minskas samt att ett nytt finansieringssysteminförs.Historisk bakgrund -- statskontroll redan från börjanSedan l905 har radiosändningar i varitunderkastade statlig kontroll. I den första modernaradiolagen l924 var det förbjudet att inneha radiomottagareoch sändare. Medborgarna fick ansöka om tillstånd förinnehav och en särskild avgift, licens, skulle betalas förtillståndet.I valet av modell för radioverksamheten valdepolitikerna den brittiska modellen, d v s ett monopol medensamrätt att sända radio sakligt och opartiskt, framför denamerikanska modellen där reklamintäkter finansieradeverksamheten utan närmare styrning från statens sida.I början av 1950-talet när det blev möjligt att i störreomfattning sända TV-program i , diskuterades ävendenna gång hur det nya mediet skulle organiseras och vemsom skulle bedriva verksamheten. Valet stod då mellanRadiotjänst och privata intressen. Staten valde Radiotjänstoch verksamheten kom att regleras genom avtal. Närregelbundna sändningar startade l955 bytte Radiotjänstnamn till . Ägarförhållandena ändradesockså i bolaget. med företrädare för de storakorporationerna tillsattes.I den nu gällande radiolagen från l967 gavs medborgarnalagfäst rätt att inneha och använda mottagare. När stateninte längre kunde dela ut licenser belades innehavet avapparat med avgift, s k mottagaravgift. Medborgarnabetalar således inte för vad de tittar på utan för att de haren apparat. För innehavet av apparat betalas således avgifttill programföretaget . Ny Demokrati anserdetta vara ett både ologiskt och orimligtfinansieringssystem.Den tekniska utvecklingens konsekvenserDen tekniska utvecklingen har lett till att SverigesRadios ensamrätt att sända i praktiken har upphört. Viasatelliterna når all världens TV-program in i de svenskavardagsrummen. Tillgång till de satellitsända programmenfår man genom att abonnera på programsändningarna, d vs man betalar för programinnehållet. Mot bakgrund av attmedborgarna tittar på andra kanaler än den svenskatelevisionen ter sig apparatavgiften till ävenav den anledningen ologisk och omotiverad.Teknikutvecklingen har också inneburit att TV-apparater och dataskärmar närmat sig varandrakonstruktionsmässigt. Det kan inte anses rimligt att betalaTV-avgift för en dataskärm.Bort med övervakningen av medborgarna!Systemet med apparatavgift förutsätter övervakning avmedborgarna och intrång i människors integritet, något somNy Demokrati med skärpa protesterar mot. Nedläggning avkontrollverksamheten innebär också en ekonomiskbesparing för medborgarna eftersom den betalas med en delav apparatavgiften.En ny allmän televisionUnder de som television sänts till den svenskaallmänheten har av programmen varit inköpt utländsk produktion.Svensk TV är även i jämförelse med den europeiska mycketkosmopolitisk. Därtill kommer att allmänheten sedan ettantal år har tillgång till den utländska mestadelsreklamfinansierade televisionen. Mot denna bakgrund hademan kunnat förvänta sig att Kanal och skulle välja attprofilera en svensk kultur-TV. Men så har ingalunda varitfallet. En nedsättande syn på publiken, ''som inte vet vadden vill ha'', idéer om ''typveckan'', som bl a resulterat i atttyngre program ofta sänds efter , har i hög gradkommit att prägla Kanal och att inte behövt bekymrasig över vad den håller på med har de programansvarigaanammat den reklamfinansierade televisionens filosofi omprograminnehåll och lämpliga sändningstider. Man jagarockså höga tittartal utan att fråga om siffrorna representerarnöjda tittare.I dagens stora utbud av kosmopolitisk television finns allanledning att förändra Kanal och . Det finns hosmånga människor en önskan om kvalitets-TV påvakentider. Ny Demokrati anser att TV2 ska säljas ut och iegenskap av reklamfinansierad ge TV3 och TV4välbehövlig konkurrens. Kanal föreslår vi görs om till enkanal med stor andel svenskproducerade program. Kanalensom bör vara garanterat fri från reklam, även smygreklam,ska förmedla god kultur, information och utbildning (publicservice).Vem ska äga den nya allmänna radion och televisionen?Sveriges Radio är ett aktiebolag med en styrelsebestående av företrädare för de stora korporationerna, enur demokratisk synpunkt mycket tveksam konstruktion.Det finns all anledning att fundera över om staten verkligenska äga radio- och . Ny Demokrati anser intedet. Det är istället medborgarna som ska äga den allmännaradion och televisionen. Först då blir dessa allmänhetens iordets rätta bemärkelse. är den allmänna radion iallmänhetens och samhällets tjänst och det är en storskillnad.Ett avtal mellan staten och reglerar idagverksamheten. Det skall förnyas l992 och gälla till l998. Föratt inte hindra en förnyelse av företaget bör avtalstidenendast förlängas med ett år.Ombilda kanal till ett folkaktiebolagNy Demokrati föreslår att den nya allmänna Kanal fåren ny aktiebolagsform -- ett folkaktiebolag -- i vilket allasvenska medborgare får köpa ett begränsat antal aktier. ska vara begränsat i avsikt att förhindraägarkoncentration i företaget. På detta sätt får man bortpolitikernas inblandning i allmänhetens television.Fördelen med ett folkaktiebolag är att medborgarna kanutöva ett aktivt och deltagande ägande.Styrelsemedlemmarna väljs inte efter politisk tillhörighetutan efter professionellt kunnande.Ett nytt finansieringssystem för Kanal 1Verksamheten i den nya allmänna kanalen föreslår vifinansieras genom dekoderavgift. Kanalen blir då en betal-TV-kanal.Övergången till det nya finansieringssystemet går till såatt alla svenska hushåll och i förekommande fallkabelnätägare gratis får en dekoderutrustning. Man sluteravtal med programföretaget och betalar sedan avgift sålänge man har dekoderutrustningen. Med detta systembetalar man för att se program, inte för innehavet av en TV-apparat. Systemet ger incitament till effektivt utnyttjandeav resurserna liksom en strävan mot hög kvalitet.Förutsättningarna för ett nytt finansieringssystem förtelevisionen och för ägarombildning till folkaktiebolag börutredas. Om det visar sig att det inte föreliggerförutsättningar för betal-finansieringsformen kan manöverväga att skattefinansiera folkaktiebolaget. I framtidenkan också inställningen till reklam i allmänhetens kanaländras och då finns ytterligare en finansieringsmöjlighet.Den framtida allmänna radionLokalradion föreslår vi säljs ut liksom P2, P3 ochutbildningsradion. Utbudet av musikradio är stort och detkommer att öka när reklamfinansieraderadiostationer får etableringsrätt. Ny Demokrati anser atten allmän radiokanal, som når alla i , utan reklam ärtillräcklig. Den bör profileras som dagens P1 och P2 ochsända dygnet runt. Vi föreslår även folkaktiebolagsformenför den nya allmänna radiokanalen, eftersom dennaorganisationsform motverkar särintressenas styrning avföretaget. Vi föreslår att radiokanalen skattefinansieras.Lokal etersänd TVDet fjärde televisionsnätet bör användas för lokaletersänd TV. Det är hög tid att komma i gång medomfattande provsändningar.Avskaffa närradiolagen och den s k piratradiolagenI den nya etermediesituationen som vi föreslår är detnaturligt att upphäva närradiolagen och den s kpiratradiolagen som förbjuder radiosändningar från öppnahavet och luftrummet däröver. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny allmän television utanpolitiker- eller organisationsinblandning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Kanal bör få ett ändratuppdrag av staten med ett större utbud av kulturprogramoch garanterat fri från reklam, även smygreklam,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör säljas ut till privataintressen och reklamfinansieras i syfte att ge satellitkanalenTV 3 och den nya markkanalen välbehövligkonkurrens om tittare och annonsörer,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förutsättningarna för ett nyttfinansieringssystem för den nya allmänna televisionen iform av betal-TV bör utredas,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda möjligheten attombilda den allmänna televisionen till folkaktiebolag,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det nuvarande avtalet mellanstaten och ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sälja ut lokalradion,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sälja ut radiokanalen P 2,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sälja ut radiokanalen P 3,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sälja ut utbildningsradion,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ombilda radiokanalen P 1 allmän radiokanal, garanterat fri från reklam, vilken nåralla i och sänder dygnet runt,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt ombilda radiokanalen till folkaktiebolag,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna förskattefinansiering av en ny allmän radio,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna förlokal etersänd TV,115. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att provsändningar med lokaleter-TV bör komma till stånd,116. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att närradiolagen bör avskaffas,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den s.k. piratradiolagen böravskaffas.1