mot · GG02Ub4 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:1 Universitet och högskolor -- frihet för kvalitet Civilingenjörsutbildning till högskolan i i har goda förutsättningar attanordna civilingenjörsutbildning.Högskolan har systematisktbyggt upp den tekniska sektorn genom att erbjuda långalokala linjer inom framförallt det kemitekniska området,rekryterat kompetent personal, organiserat forskning irelevanta teknikområden och efter hand fått möjlighet attbygga moderna institutionslokaler med adekvat utrustning.Denna uppbyggnad har stötts av Chalmerstekniska högskola genom lärarkompetens från berördainstitutioner fram till den punkt där högskolan själv kunnatsvara för lärarkompetensen.Länet har behov av fler civilingenjörerDen råvarubaserade industrin i ärframträdande i länet men fler civilingenjörer behövs för enpositiv utveckling. Detta framgår bl.a. av iVärmland län underlag för högskolans planering, somutarbetats på regeringens uppdrag.Den råvarubaserade och kapitalintensiva sektorn,livsmedels-, kemi-, pappers-, massa- och metallindustrinsysselsätter i av befolkningen, i riket13,9 procent.Den kunskapsintensiva sektorn verkstadsindustrisysselsätter i , i riket 30,7 procent.Den forskningsintensiva sektorn, elektronik,datortillverkning, teleinstrument, läkemedelsindustri etc.sysselsätter i jämfört med rikets 12procent.Vid sidan om tillverkningsindustrin har i Karlstadutvecklats en stor marknad för konsulter i anslutningframförallt till processindustrins behov. Denna bransch harett mycket stort behov av civilingenjörer. har ettförhållandevis stort behov av högskoleutbildad personal, 26procent jämfört med rikets 22 procent.Det är nu angeläget att ta ställning till om inte en del avde nationella behoven av högre teknisk utbildning kantillgodoses genom utbildning av civilingenjörer på ''nya''orter. Av undersökningar har nämligen framgått att det ärmycket svårare att rekrytera högskoleutbildade tekniker tillVärmland från andra utbildningsorter än att rekrytera tillstorstadsregionerna från Värmland.Ny rekryteringsbas för civilingenjörerI där tillgången på gymnasister mednaturvetenskaplig bakgrund förefaller att minska iförhållande till högre utbildning kan det förefalla olämpligtatt ytterligare öka utbudet av teknisk högskoleutbildning.Det är faktiskt tvärtom!Ett effektivt sätt att till marginella kostnader ökaintresset för civilingenjörsutbildning är att i denna situationbygga vidare på de existerande längre tekniskautbildningsprogrammen vid högskolan i . Isamverkan med , där detuttalats att man inte vill utöka sin egencivilingenjörsutbildning, kan ungdomar som annars intereflekterat på civilingenjörsutbildning intresseras för sådanutbildning vid högskolan i i frontlinjenLänets företag ligger i frontlinjen i ett internationelltperspektiv. Det gäller t.ex. utvecklingen av processer ochmaskiner med inriktning mot cellulosa- ochpappersindustrin. Det gäller även området kommunikationdär sektorn ''intelligenta nät'' har storautvecklingsmöjligheter genom , , och Radio. Dessaområden innebär stor andel forsknings- ochutvecklingsarbete och ställer stora krav på tillgång tillcivilingenjörer.Följande teknikområden är av intresse att utveckla medutgångspunkt i ovanstående analys:I. Kemiteknik med inriktning mot skogsindustrin.II. Telekommunikation, elektroteknisk inriktning.III. Maskinteknik, inriktning mot energi.I det första området, det kemitekniska, finns vidhögskolan två utbildningslinjer på 160 resp. 120 poäng,kemiekonomilinjen och skogsindustrilinjen. De bådalinjerna har mycket god forskningsanknytning och högandel disputerade lärare. Forskargruppen i teknisk kemi ären av högskolans mest framgångsrika. Därtill kan läggas attlinjerna har en mycket god anknytning till den aktuellaindustrin.Under den senaste femårsperioden har 25--avantalet nybörjare rekryterats från , ca 25 procentkommer från de västsvenska länen och resterande ärspridda på övriga län.Kemiekonomilinjen startade genomett samarbete mellan dåvarande universitetsfilialen,, ochindustrin i Värmland.Vad gäller skogsindustrilinjen har ett effektivtsamarbete inletts med om en avslutande delför studenterna från högskolan i , vilken leder framtill diplomingenjörsexamen. har godkäntstörsta delen (95 av 120 p.) av det treårigautbildningsprogrammet i som grund för fortsattastudier i Åbo. Denna möjlighet har utnyttjats av ca hälftenav de studerande i Karlstad.När det gäller området telekommunikation byggsf.n. en god anknytning upp till berörda industrier.Dessutom utvecklas påbyggnadslinjer med möjlighet tillkomplettering av grundläggande utbildningar upp till 120poäng.Inom området maskiningenjörer med inriktningmot energi och installation finns sedan början av 1980-taleten lokal linje om 120 poäng, linjen för energi- ochinstallationsteknik, med en god forskningsanknytning ochen god näringslivsanknytning. Inom detta område erbjudsfrivilliga påbyggnadskurser upp till 160-poängsnivån.Lokaler finnsFör närvarande byggs nya lokaler för den tekniskautbildningen vid högskolan i kommer att vara hög . är välutrustat ochtillkommande resurser satsas på tekniska sektorns behov.Datoriseringen är långt driven och välutnyttjad.Studiemiljön är väl utvecklad med goda fritidsmöjligheter.Tillgången på studentbostäder ökar genom nyproduktionoch överföring av lägenheter till studentbostadsstiftelsenfrån de kommunala bostadsbolagen.Samarbete med ChalmersUnder planeringsperioden /94--1995/96 bör 50nybörjarplatser inom området kemiteknik medskogsindustriell inriktning anordnas vid högskolan iKarlstad i samverkan med ellersom eget program. Resurserna för de nuvarande lokalalinjerna kemiekonomi- och skogsindustrilinjen om 160 resp.120 poäng föreslås tas i anspråk. Övriga resurser om ca 5milj kr behövs huvudsakligen de avslutande åren.Programmet finansieras således till genomomprioriteringar. Övriga resurser bör tillföras genomomprioriteringar inom tillgängliga budgetramar.Vi bedömer att motsvarande utveckling motcivilingenjörsutbildning senare bör kunna ske inomområdena telekommunikation och energi samt installationvid högskolan i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om civilingenjörsutbildning vidHögskolan i .