mot · GF02So223 · 1992-01-27 00:00:00 — En sammanställning över alkoholkonsumtionensutveckling visar att alkoholkonsumtionenvarierat under olika tidsepoker. Den halverades vid tiden förförsta världskriget och låg på en relativt låg nivå år. haralkoholkonsumtionen på nytt stabiliserats på en nivå som ärjämförbar med den sedan.På samma sätt som alkoholkonsumtionen varierat harockså kunskaperna om alkoholens skadeverkningarvarierat hos befolkning och institutioner. Under 1980-taletbelystes exempelvis genom olika vetenskapligaundersökningar att en gravid kvinnas alkoholkonsumtionkan ge det väntade barnet skador.Att alkoholmissbruk i en familj har allvarlig inverkan påbarnens fysiska och psykiska hälsa är dokumenterat. Olikaundersökningar har visat att barn till missbrukandeföräldrar har svårt att fungera i sociala sammanhang. Dehar bl a på grund av koncentrationssvårigheter svårt atttillgodogöra sig skolundervisning. Många blir ocksåutslagna senare i livet.Medvetande och kunskap finns om att barn tillalkoholmissbrukande föräldrar har en svår situation.Många gånger får de ta över föräldrarnas roll i relationernatill både föräldrar och syskon. Det finns dock ingen samladkunskap om var dessa barn finns, vilka de egentligen är,eftersom kunskap fattas om hur de signaler, det tysta språk,dessa barn sänder ut, skall tolkas. Av bl a den anledningen är det viktigt att kartlägga dessa barnsindividuella situation så att familjen kan stödjas ochhjälpas. I det arbetet måste socialtjänst och barnhälsovårdsamarbeta.I den aviserade alkoholutredningen är det viktigt attsituationen för de uppskattningsvis cirka 100 000 barnen till alkoholmissbrukande föräldrar lyfts fram.Projekt som bedrivits i och fleralandstings regi har visat att många människor inte ärmedvetna om att deras alkoholkonsumtion legat på en såhög nivå som den gjort. De har inte heller förstått att mångaav de problem de söker läkare och sjukhusvård för är direktalkoholrelaterade. Många som kommit till insikt omsambandet mellan problem och alkoholkonsumtion harmed visst stöd på egen hand kunnat minska sittalkoholintag.Även om statistik och olika undersökningar visar att del av sjukvårdens verksamhet ägnas åtalkoholrelaterade sjukdomar har alkoholfrågan ochsambandet alkohol och sjukdomar ett litet utrymme i bl a läkarutbildningen. För att bl a minska sjukvårdskostnaderna måste läkarna redanunder sin utbildning göras medvetna om sambandet mellanalkoholkonsumtion och fysiska och psykiska problem. Bådeur samhällsekonomisk och medmänsklig synpunkt är detviktigt att läkarna redan i sin utbildning uppmärksammas påvikten av att exempelvis ta en alkoholanamnes, dvs frågapatienten om hans/hennes alkoholkonsumtion.För att bl a finna olika modeller för att hjälpa människorpå väg in i ett eventuellt alkoholberoende harLandstingsförbundet i samarbete med länslandsting bedrivit projekt där sjuksköterskor med storframgång gjort s k hälsoprofiler i vilka även alkoholanamnes ingått. Vidmisstanke om för hög alkoholkonsumtion har läkareremitterat patienter till en speciell sjuksköterska somdelegerats uppgiften att djupintervjua patienten. Baragenom denna djupintervju har patienter kommit till insiktom sin alkoholkonsumtion och även ändrat den. Projektetsom kallas Alkohol, Länssjukvård och Primärvård, , har givit fungerande modeller för ettalkoholförebyggande och uppspårande arbete inom hälso-och sjukvården med förgreningar ute i samhället. Demodellerna kan ligga till grund för ett alkoholförebyggandeoch omhändertagande arbete inom såväl primärvård somlänssjukvård.ALP-projektet var en direkt fortsättning på projektetFöräldrar och Alkohol, , somLandstingsförbundet drev i samverkan med ochJämtlands läns landsting.FA-projektet riktade sig till blivande och nyblivnaföräldrar. Målet var att de skulle minska sinalkoholkonsumtion under framför allt den tid de väntadebarn och då barnen var små. Projektet drevs inom mödra-och barnhälsovården. Barnmorskor och distriktssköterskorvar nyckelpersoner i arbetet.Projektet resulterade i att blivande och nyblivnaföräldrar minskade sin alkoholkonsumtion påtagligt,personalens attityder till alkoholfrågan ändrades, enfortbildningsmodell för hälsofrågor utvecklades, enbehandlingsplan för gravida missbrukare utarbetades, olikasamverkansformer mellan och mödra- ochbarnhälsovården utprovades, alkoholmissbrukare spåradesoch gavs hjälp, alkoholfrågan diskuterades iföräldragrupper inom mödra- och barnhälsovården,förskolan och skolan. Personalen blev mer engagerad ochfick en större arbetsmotivation. De missbrukande kvinnorsom omfattades av projektet avhöll sig från alkohol ochfödde friska barn.I utredningen för det väntade barnet, , redovisas bl a hur erfarenheterna från har tagits tillvara och lett fram till åtgärder ilandstingen. Av utredningen framgår att antaletalkoholskadade barn har minskat betydligt. I mitten av1970-talet bedömdes ungefär av alla födda barnha fetalt alkoholsyndrom, fullständigt eller partiellt. Dennasiffra minskade till . Till detta kanfinnas flera förklaringar. En bidragande orsak anserutredningen sannolikt vara effekter av hälso- ochsjukvårdens insatser baserade bl a på projektet och har fått ett relativt starkt genomslag ilandet, men behöver följas upp för att ligga som grund förliknande verksamhet inom all mödra- och barnhälsovård.De modeller FA- och ALP-projekten utarbetade kananvändas inom många olika områden av förebyggande ochmedvetandegörande verksamhet inom hälso- ochsjukvårdens både öppna och slutna verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i den aviseradealkoholutredningen lyfta fram situationen för barnen tillalkoholmissbrukande föräldrar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läkarnas utbildning ialkoholfrågan,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om projektet , Länssjukvårdoch Primärvård, ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om projektet och Alkohol,.