mot · GF02K307 · 1992-01-27 00:00:00 — Arbetet i styrs av såväl formella sominformella regler. Dessa kompletteras i många fall också avrelativt fast praxis. Regelverket har byggts upp under långtid. Förändringen sker ganska långsamt och då i huvudsakefter principen lite mer eller lite mindre av det vanliga.Vissa grundläggande mål måste regelsystemet uppfylla.Detta gäller exempelvis att det måste utvecklas inom ochunderställas demokratins principer. Det får inte hindra ellerstyra tillämpningen av dessa.Regelsystemet och arbetsformerna tjänar vid en ytligbedömning sitt syfte. Viktiga frågor är om det i en vidarebedömning är effektivt och i vilken utsträckning de mereller mindre förekommande låsningarna till ''det vanliga''hindrar en sund och från friare utgångspunkter önskvärdutveckling. Något underlag för att bedöma detta föreliggerinte.Det finns mycket som talar för att ett så komplextmönster som ''riksdagsverksamheten'', trots de godasuccessiva men små förändringar som ständigt sker i syfteatt utveckla och effektivisera den, då och då börses över i ett helhetsperspektiv. En sådan översyn börgivetvis göras från en ''fri och obunden utgångspunkt''. Vianser att en sådan grundläggande studie bör komma tillstånd nu.Syftet med en sådan studie bör vara skapa ett underlagför att, om så anses befogat, över tiden sammanhållet ochmedvetet förändra arbetsformerna exempelvis genom olikadelsteg. Det kan emellertid inte uteslutas att en översynskulle kunna leda till att genomföra en meragenomgripande och direkt förändring av riksdagensarbetssätt m.m.De huvudmotiv som kan finnas för en sådan totalgenomlysning av arbetsformerna m.m. i syfte att hitta bättresådana kan sammanfattas och utan värdering av rang härredovisas på följande sätt.Grundstrukturen inomutskottsorganisationen och styrsystemet vad gällerärendefördelning och inbördes förhållanden mellanutskotten och övriga organ måste ses över. Utformningenmåste göras med hänsyn till den ärendevolym som är ochkan bli den aktuella och de skäliga krav som kan ställas påkvalitet och relevans på besluten och arbetet i övrigt. Enknapp och därvid styrande resurs är tiden. Engenomgripande översyn måste ske i syfte att koncentreraarbetet på det väsentliga och att det skapas tidsutrymme förinsatser på dessa fält.Utskotten arbetar med olikapraxis vad gäller exempelvis formerna förmotionsbehandling, beslutsfattande m.m. Detta leder tillolika typer av störningar i arbetet. Frågor som initiativ,motionsrätt på skrivelser, motionsvis återkommandeyrkanden i frågor som redan tagit ställning till,fördelningen av propositioner och motioner på utskott ärinte helt entydigt klarlagda vad gäller exempelvisbehandlingssätten.Ledamotens möjligheter tillaktiviteter utanför måste bättre tillgodoses.Dagens i samhället dominerande syn på familj och socialgemenskap är i många avseenden svår att förena medriksdagsarbetet. Åldersprofilen på riksdagsledamöternaförändras. De senaste årtiondenas utveckling har inneburitatt genomsnittsåldern sjunkit. Därmed finns andra krav påinnehållet i ett ''normalt familjeliv'' att tillgodose, utöverden ändrade syn på dessa frågor som allmänt skett.Depolitiska partiernas och organisationslivets önskemål om atti det löpande politiska vardagsarbetet bättre kunna utnyttjariksdagsledamöterna måste kunna mötas.En förändringsker nu av budgetcykelns utformning m.m. De möjligapositiva effekterna för utformningen av arbetet i riksdagenmåste givetvis tas fram parallellt.Utvecklingen inomvissa teknikområden går snabbt. Visserligen är numerariksdagens ADB-mognad hög, men möjligheterna till depositivt förändrade arbetsformerna som kan åstadkommasgenom en förutseende planering och användning av ''nyteknik'' vad gäller kallelser, information etc. har inte tömtsut.Att den service som erbjuds är effektiv och relevantsett såväl ur ledamotens som partigruppernas perspektivmåste ständigt övervägas. Det är en självklarhet att servicenskall stimulera till ett bra politiskt arbete och avlasta frånrutinarbete.Kunskaperna om den faktiskaarbetssituationen och förhållandena i övrigt iriksdagsarbetet är mindre väl kända bland allmänheten.Medias fokusering på konflikter och de inledanderespektive avslutande aktiviteterna i händelsekedjornapåverkar givetvis allmänhetens syn på riksdagen.Handläggningen av de riksdagsinterna frågorna är otydligoch en viss grad av parallellarbete förekommer. De olikarollerna för , talmanskonferensen,förvaltningsstyrelsen m.fl. organ måste renodlas.Verksamheten skall vara resultatinriktad och det ärverksamheten sedd ur ett ledamotsperspektiv som skallformas.Sammanfattningsvis så finner vi att en studieomfattande vad som här skisserats omgående bör kommatill stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar uppdra åt talmanskonferensen attpå lämpligt sätt genomföra en översyn av riksdagsarbetetm.m. i enlighet med vad som anförts i motionen.