mot · GF02Fi93 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Den svenska yrkesmässiga trädgårdsodlingen somverkar på en öppen och oreglerad marknad möter enbetydande konkurrens ifrån import av motsvarandeprodukter. Under en följd av år har lönsamhetssituationenför den svenska odlingen successivt försvagats till följd aven stagnerande prisbild och ett inhemskt ökatkostnadstryck. För växthusodlingen har denna utvecklingvarit särskilt kännbar och resulterat i betydandeekonomiska svårigheter inom dessa företag. Från näringensegen sida har i framställningar till statsmakterna vidupprepade tillfällen hänvisningar gjorts till dekonkurrensfördelar exporterande länder haft för sinträdgårdsproduktion. Detta har gällt marknadsstöd,exportbidrag, gynnsammare energi- och miljöbeskattning,fördelaktigare kreditvillkor m.m. Företrädare för densvenska trädgårdsodlingen har också framställt krav på enstatlig trädgårdsnäringsutredning vars uppgift skulle bli attanalysera den svenska odlingens konkurrenssituation samtdärvid följa upp den av 1979 beslutade svenskaträdgårdsnäringspolitiken.Riksdagen som också uppmärksammat denna utvecklinginom trädgårdsodlingen beslöt (1991/92 JoU 6)föreslå regeringen att en sådan utredning skulle tillsättas.Riksdagen anförde bl.a. att det genom såväl nationella sominternationella beslut på områden, där trädgårdsnäringen ivissa fall endast utgör en mindre sektor, har skapatsväsentligen ändrade förutsättningar för trädgårdsnäringensproduktions- och konkurrensförhållanden. Riksdagenpekade också på de konsekvenser som ett kommande och EG-medlemskap samt de pågående GATT-förhandlingarna skulle komma att få för trädgårdsnäringen.Mot den bakgrunden förordades en skyndsam och allsidigutredning om den svenska trädgårdsnäringen. Under vårenhar regeringen i linje härmed fattat beslut om och utsett ensärskild utredare för denna trädgårdsöversyn.Energianvändningen i den svenska växthusodlingenutgör en betydande andel av företagens totalaproduktionskostnad. I företag med tomat- och gurkodlingutgör energikostnaden ca 20--av omsättningen och förföretag med prydnadsväxtodling 15--av omsättningen.Mot denna bakgrund har växthusodlingen haften reducerad beskattning på utnyttjad energi. Förnärvarande erläggs vid växthusuppvärmning avgällande allmän energiskatt och koldioxidskatt. Trots dettautgör energiskatten, inkl. svavelskatt, genomsnittligt 5-8%av företagens nettoomsättning. Detta skall ses i relation tillatt växthusodlingen i de främsta konkurrentländerna,och , är helt befriade frånenergibeskattning. För den svenska växthusodlingen harsåledes energibeskattningen ett avgörande inflytande påväxthusodlingens konkurrensförmåga.Växthusodlingens energiskattesituation ochkonkurrensförhållanden har behandlats av utredningenKonkurrensneutral energibeskattning (SOU 1991:90).Utredningen föreslår en väsentligt sänkt energibeskattningsåväl för växthusodlingen som för den tunga energiintensivaindustrin. Förslaget har som utgångspunkt även attjämställa den svenska beskattningen med den som föreslåsbli införd i EG efter . Förväxthusodlingens del skulle ett införande av förslagetinnebära en förbättrad konkurrenssituation i förhållande tillframförallt och Danmark.I regeringens till nu framlagda förslag om enförändrad energibeskattning (prop. 1991/92:150) uttalarregeringen att dess ambition är att genom en lägrebeskattning för industrin och växthusnäringen förbättradess internationella konkurrenskraft. föreslås desärskilda nedsättningsregler som gällt för dessanäringsgrenar slopas. För växthusodlingens del kanemellertid konstateras att de förändringar som föreslås intefår den effekt som regeringens ambition utlovar. Av detbifogande tabellmaterialet kan utläsas att det som förindustrin är en väsentlig skattenedsättning förväxthusodlingen i själva verket innebär en kraftigskatteskärpning. Även under den föreslagnaövergångsperioden, 1993--1994, ger förslaget ett högreskatteuttag för växthusodlingen.Av tabellerna som finns med som bilaga framgår ocksåden kostnadseffekt som regeringens skatteförslag totalt fårför denna bransch. Fullt genomfört ökar förslaget näringensskatteomkostnad med ca 6 milj. kr. Med hänvisning till vadsom här framhållits om näringens ändradekonkurrenssituation blir denna skatteökning omöjlig attbära. I det följande vill vi därför föreslå vissa justeringar avpropositionens skatteförslag så att den bättre svarar motregeringens uttalade ambition och de aktuellaförhållandena för växthusodlingen.Beträffande växthusodlingens elanvändning har dennaunder senare år ökat som en följd av den ökadeanvändningen av belysning i produktion. Skattenedsättningerhålles för av den tillförda elenergin, dvs. till dendel denna medför växthusuppvärmning. Enligtregeringens förslag skall full skattebefrielse erhållas för denelenergi som utnyttjas för uppvärmning meden den övriga() erhåller en skattehöjning från nuvarande till8,/kWh. Genom att liksom för industrin helt befriaväxthusodlingen från elskatt möjliggörs att införaindustritariff även för växthusföretagen. Detta skulle geväsentliga administrativa fördelar som det skullege en ytterligare positiv kostnadseffekt i företagen.Beträffande beskattningen av olja, kol och naturgas servi liksom regeringen en fördel i att beskattningen i dennadel långsiktigt blir likformig för industrin ochväxthusodlingen. Även om detta för växthusodlingens delinnebär en inte oväsentlig skattehöjning för samtliga dessaenergislag borde en sådan lättare kunna bäras motbakgrund av att våra främsta konkurrentländer sannoliktinfört en viss beskattning när denna skall tillämpasför växthusodlingen.Däremot vill vi föreslå att beskattningen övergångsvis,, ändras så att växthusodlingen i likhetmed industrin befrias från att erlägga allmän energiskattsamt får bibehålla den 85-procentiga nedsättningen avkoldioxidskatten. Genom den generella höjningen avskattesatsen för koldioxidutsläppet innebär detta senare enviss ökning av beskattningen för växthusodlingen i dennadel. Genom en justering av övergångsbestämmelserna pådetta sätt åstadkoms en omedelbar skattelindring i enlighetmed ambitionen i propositionen. Den kostnadsinbesparingsom härigenom görs i växthusföretagen borde också kunnage utrymme för energibesparande åtgärder som kanmotverka skatteskärpningen från 1995.Regeringen föreslår även att systemet för redovisningenav energiskatt ändras så att det enskilda företagetregistreras som skatteskyldigt och i efterhand begäråterbetalning av erlagd energiskatt. Regeringen avser ocksåatt sätta en nedre storleksgräns för sådan registrering.Enligt vår mening skulle ett införande av dennaadministrativa ordning sannolikt drabba den svenskaväxthusodlingen hårdare än vad övriga här kommenteradeförslag skulle göra. Växthusodlingen omfattar ca 1 500företag. Många av dessa är små och kan antas falla underden gräns som regeringen avser sätta. Ett sådant systemskulle innebära en helt förändrad konkurrenssituation inomlandet. Marknadsbilden för trädgårdsprodukter skullekraftigt störas med hänsyn till den försäljningssamverkansom sker där såväl små som stora växthusföretaggemensamt skapar utbudet. Systemet med återbetalning avskatt i efterhand innebär att företagen kommer att ligga utemed betydande kapital under den mest likviditetssvagaperioden i början av produktionssäsongen dåenergiförbrukningen är som störst. Detta skulle förorsakaföretagen ytterligare höga kreditkostnader. Vi föreslårdärför att nuvarande administrativa system bibehålls förväxthusodlingens skattenedsättning för fossila bränslen.Detta innebär att energileverantören liksom endastdebiterar den för växthusodlingen aktuella skattesatsen ochpå sedvanligt sätt redovisar sitt förfaringssätt tillriksskatteverket. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att växthusodlingen i likhet medindustrin fr.o.m befrias från energiskattoch avseende elskatten erhåller industriabonnemang,2. att beslutar att växthusodlingen under 1993och 1994 betalar av koldioxidskatten och därefter liksom industrin,3. att beslutar att nuvarande administrativasystem med direktreduktion av koldioxidskatten vidleveransen bibehålls för växthusnäringen.