mot · GF02K715 · 1992-01-27 00:00:00 — Med medborgarskap följer för den myndigemedborgaren den självklara och för en levande demokraticentrala rätten att i allmänna val deltaga i skapandet avriksdag eller parlament och andra demokratiskaförsamlingar i hemlandet.Utvecklingen har inneburit enomfattande internationalisering; en utveckling somsannolikt kommer att tilltaga, inte minst för delmot bakgrund av kommande anslutning till EG ochöverhuvudtaget ett ökat deltagande i ekonomiskt ochorganisatoriskt samarbete.För svenska medborgare finns också sedan längemöjlighet att när de vistas i andra länder delta i de allmännavalen i hemlandet. Då kan röstning ske på ambassader ellerkonsulat och i vissa fall särskilt upprättaderöstmottagningsplatser. Hur många svenska medborgaresom vid valen permanent, långvarigt eller tillfälligt befinnersig utomlands har visat sig ytterst svårt att beräkna. Att deär åtskilliga tiotusental är dock sannolikt. I särskildröstlängd var vid val upptagna drygt 18 000 varav13 500 utnyttjade sin rösträtt. Ett valdeltagande på nära 73procent. Detta anser vi vara ett mycket högt valdeltaganddeom man beaktar de särskilda svårigheter som är förenademed röstavgivningen. Enligt uppgift skall så mångasom ca 80 000 svenska medborgare vara verksammautomlands. Hur många som missat att bli uppförda i densärskilda röstlängden är omöjligt att veta, men det kan rörasig om åtskilliga tusental.Svensk medborgare som ej är bosatt i riket har enligtvallagens 4 kap. 11 § rösträtt vid val till , om hanvarit kyrkobokförd här och har uppnått artonårs ålder senast på valdagen. För utlandssvensk, som alltsåinte är kyrkobokförd i riket, gäller att han måste varauppförd i särskild röstlängd för att kunna rösta iriksdagsvalet. I sådan längd upptas efter särskild ansökanden som har rösträtt. Ansökan om att bliupptagen i särskild röstlängd skall göras skriftligen hoscentrala valmyndigheten . Iansökningshandlingen skall sökanden på heder och samveteförsäkra att han är svensk medborgare. Blanketter tillansökan skall finnas tillgängliga hos centralavalmyndigheten samt hos svensk beskickning och annansvensk utlandsmyndighet som centrala valmyndighetenbestämmer.Det har visat sig att informationen till utlandssvenskarnaär mycket varierande. På platser där många svenskar finnsbrukar det av naturliga skäl fungera väl, men i länder medfå svenskar har det förekommit att många inte fåttinformation och inte kunnat deltaga i valet. Här måstesärskilda åtgärder vidtas. Betydande informationsinsatservidtas i för att sprida information till i riket bosattautländska medborgare, som fått rösträtt i de kommunalavalen. Det måste vara möjligt att förstärka insatsernariktade mot svenska medborgare.Den information som delvis sker redan nu viautlandssvenskarnas tidningar, ambassader, konsulat,verksamhet och Radio bör kunnaförbättras. Myndigheterna bör också kunna satsa på att viaföretag och organisationer sprida valinformation. Dentekniska utvecklingen med datorer och telefax borde kunnaunderlätta en hel del.Enligt vår mening bör man överväga om den som engång upptagits i särskild röstlängd skall få stå kvar till dessatt personen i fråga återflyttar till . Detta förfarandeskulle minska risken för att en medborgare p.g.a. bristandeinformation inte kan utnyttja sin rösträtt. Det kan också sessom en administrativ rationalisering.Den utredning som regeringen tillsatt föröversyn av valförfarandet bör kunna utarbeta förslag tilländrade regler och rutiner som kan förbättrautlandssvenskarnas möjligheter att deltaga i riksdagsvalet.För många utlandssvenskar är valakten av särskilt storbetydelse, den är en direktkoppling mellan den enskilde ochhemlandet, en länk till den demokratiska nation och densvenska kultur som man är en del av oberoende av var ivärlden man vistas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlandssvenskarnasröstningsmöjligheter.