mot · GF02A459 · 1992-01-27 00:00:00 — Vår svenska skärgård är unik och är på många sätt envärdefull nationell tillgång. Det rörliga friluftslivet ökar ochställer allt större krav på områden och anläggningar förrekreation. Anledningen till denna ökning är attmänniskorna har koncentrerats till tätorter. Trycket på våraskärgårdsområden har då ökat.För att hålla skärgården öppen och levande förutsätts enbofast åretruntbefolkning och insatser från kommunerna.Vi vill att människor även framgent skall kunna bo kvaroch verka i hela vårt land och därför får vi acceptera attlivsstilar och förutsättningar varierar. Problemlösningar ochsamhällsinsatser måste vara flexibla och grundas på suntförnuft.Omvandling av permanentboende till fritidsfastigheter iattraktiva skärgårdsområdenEn förutsättning för en levande skärgård är attpermanentboendet kan bevaras och utvecklas. råderuppenbara problem med detta.Det är en stor efterfrågan på fastigheter i attraktivaskärgårdsområden. Detta gör att priserna pressas upp ochde som vill köpa dem för att leva på de areella näringarnakan inte hänga med i budgivningen. Resultatet blir attmånga permanentbostäder omvandlas till fritidshus. Detinnebär att stora delar av ett skärgårdssamhälle blir tomtoch ödsligt under en stor del av året. Det bidrar till attytterligare isolera kvarvarande permanentboendeskärgårdsbor och ökar kostnaderna för berörd kommun attupprätthålla servicen.En annan faktor som belastar skärgårdskommunerna äratt den kommunala garantibeskattningen för fastigheter iannan kommun än hemortskommunen är borttagen.En skärgårdskommun, som oftast också är en fattigglesbygdskommun, får genom denna förändring ettförhållandevis stort antal fastigheter som inte ger någraskatteintäkter som betalning för den service somkommunen har skyldighet att hålla. Den inkomsten tillfalleri stället den fritidsboende fastighetsägarens hemkommun.Ett sätt att ge kommunerna mer intäkter kan vara att taut en fastighetsskatt på i kommunen belägnafastigheter som ej bebos permanent och ägs av ej ikommunen mantalsskrivna personer.Taxering av permanentboende fastigheter i skärgårdenStor efterfrågan på skärgårdsfastigheter framtvingarhöga fastighetspriser som också ligger som grund förtaxeringen av fastigheterna i skärgårdsområden.För den permanentboende skärgårdsbon, som äger sinfastighet och inte har för avsikt att flytta eller avyttra sinfastighet, innebär det en högre boendekostnad änjämförbara fastigheter i andra glesbygdsområden änskärgården.Hög taxering med åtföljande reavinstbeskattning ärmotiverad vid försäljning. Däremot är ett högttaxeringsvärde som ovan anförts till men för denpermanentboende. För att främja permanentboendet iskärgården och stimulera till en levande skärgård året runtskulle taxeringsvärdena för permanentbeboddaskärgårdsfastigheter kunna reduceras med en särskiltfastställd lägesfaktor.Ersättning till yrkesfiskareBeslutet om det fria handredskapsfisket påöstkusten har skapat betydande problem för mångayrkesfiskare. Vissa ersättningsmöjligheter infördes isamband med den nya lagstiftningen. Det gällde påvisbarainkomstbortfall t.ex. för sålda fiskekort och fiskearrenden.Andra typer av ekonomiska förluster ersätts däremot inte.Den situationen har därmed uppstått att fastighetsägare,som inte själv utnyttjat sina fiskevatten, kunnat fåersättning. Yrkesfiskare, som använt sina fiskevatten för sittlivsuppehälle har däremot inte fått någon ersättning.Ersättningsregler som helt åsidosätter de aktivayrkesfiskarna är naturligtvis orimliga. Yrkesfiskarna har,enligt mångstämmiga rapporter, fått vidkännas betydandeskador. När det gäller stationära fiskbestånd, t.ex. gädda,har den ökade konkurrensen om fisket i vissa fall gett enpåtaglig negativ effekt. Att fritidsfolk i större utsträckningrör sig i och omkring fiskevattnen innebär dessutom iblandhinder i yrkesfiskarens arbete. Till det kommer ökningen avtjuvvittjning av redskap och skadegörelse, som följt i detfria fiskets spår.Eftersom de nuvarande ersättningsreglerna intetillgodoser dessa behov, krävs särskilda insatser. Ettlämpligt sätt kan vara att skapa en särskild fond förersättningar av det slag det här är fråga om. Denna fondskulle således endast gälla personer som har fisket som enviktig del av sitt uppehälle.SkärgårdstrafikTidigare fanns ett anslag till skärgårdstrafik. Det ärtyvärr borttaget. I , som är ett föregångsland när detgäller skärgårdspolitik, ger staten stöd till en utbyggd,regelbunden kollektivtrafik. Persontransporter iskärgården upprätthålls i genomkompletteringstrafik med båt och hydrokopter och i vissafall med större båtar i regelbunden trafik.Tillräckligt utbyggd är detta en dyr verksamhet isynnerhet som det nästan över hela är de små,fattiga kommunerna som har de stora skärgårdarna. Det ärdock hos dessa kommuner kunskapen finns om hur man påbästa sätt organiserar sin skärgårdstrafik.PostenPostverkets lantbrevbärare är en fin tillgång. Det bordefinnas ytterligare möjligheter att nyttja dem förskärgårdsbefolkningen. Exempel finns där man har funnitsamverkansformer mellan postdistribution/service, gods-och varutransporter, social tillsyn av äldre o.s.v.För att nå fram till denna samverkansform har vägenofta varit svår att finna. Från samhällets sida behövs klararebesked och regler och krav på samordning så att dessafrågor går att lösa. Det krävs nytänkande för att skapabättre regelsystem.TransporterTransporter till och från öar som saknar bro ellerfärjeförbindelse är svåra och kostsamma. har vissttransportstöd utgått vilket gjorde att kostnaderna för denenskilde kunde begränsas till en rimlig nivå. Nuvarandeförhållanden är till stort men för de åretruntboende, förolika upprustningsinsatser och för etablering av nyaarbeten/företag i skärgårdarna. Ett väl utformattransportstöd skulle vara en viktig del i strävandena att ävenge skärgårdarna utvecklingsmöjligheter.ByggandeAtt bygga i skärgården kan ofta vara komplicerat.Bestämmelser om strandskydd och VA omöjliggör intesällan både byggande för enskilt bruk och förnäringsverksamhet, t.ex. stugor för uthyrning.Något förenklade bestämmelser för byggnation skullemånga gånger, utan att inkräkta på miljökraven, kunnabidra till en positiv utveckling av skärgården.VattenförsörjningVattenförsörjningen kan på många öar vara ett stortproblem. Emellanåt kan detta med s.k.gemensamhetsbrunnar. På sådana ställs dock samma kravsom på kommunala vattentäkter trots att de fungerar påsamma sätt som enskilda. Detta borde vara möjligt attändra.StödformerDet finns ett antal olika stödformer som genom bättresamordning skulle kunna komma skärgården till bättrenytta. På vad sätt är dock utan en kartläggning svårt attöverblicka. Här behövs en översyn.SkärgårdsutredningDet finns, som framgår, en rad olika hinder och problemför utvecklingen av en levande skärgård. Somliga är av denarten att de kräver ingående belysning. I vissa fall kan detvara fråga om att samordna eller effektivare utnyttja redanbefintliga system. I andra fall kan det behövasresursförstärkningar. Mot bakgrund av det anförda hemställsatt hos regeringen begär en särskildskärgårdsutredning med uppgift att bl.a. belysa de imotionen redovisade problemställningarna.