ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Jo406 · 1992-01-27 00:00:00 — Fiskets organisationer har fåttrestitution av inbetalda bensinskattemedel, som fisketerlagt för drivmedel till sina mindre båtar. Använd mängdbensin uppgår till nära , huvudsakligen vid kust- ochinsjöfiske.För cirka 10 år sedan ändrades beteckningen på dessabensinskattemedel till E 3-medel.I budget /92 är anslaget upptaget underbeteckningen D 2. Främjande av fiskerinäringen och till fisketsorganisationer utgår ett belopp om , varav får 35 000 kr.I petita föreslås att anslaget bör föras uppmed oförändrat belopp i budget /93.Jordbruksministern anser att anslaget totalt bör minskasmed och bidragen till fiskets organisationer halveras. Dettaskulle innebära ett intäktsbortfall om . /94 skulle anslaget helt tas bort.Beloppet kan förefalla ha liten betydelse. Så äremellertid inte fallet. Kust- och insjöfisket har en geografiskspridning, huvudsakligen i vårt lands glesbygder, som bl amedför höga kostnader för resor till organisationens möten.Dessa kostnader tenderar att öka så mycket att radikalaåtgärder måste vidtas, om yrkesfiskets fackliga organisationskall kunna verka i fortsättningen i denna glesbygd.Inför den omstrukturering inom fisket, som kan förutsesde närmaste åren, är det mycket betydelsefullt attyrkesfiskets organisation bibehålls intakt.Det finns därför anledning att ta upp frågan omavvecklingen av stödet till fiskets organisationer till förnyaprövning. Regeringen bör få tilfälle att ta uppöverläggningar med de berörda organisationerna omförutsättningarna för deras framtida verksamhet ochmöjliga finansieringskällor. Intill dess bör stödet utgå ioförändrad omfattning inom ramen för tillgängliga medel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av de framtidaförutsättningarna för fiskets organisationer.
mot · GF02Jo407 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringen och dess företrädare framhåller gärna attårets budgetproposition till stor del är en satsning påsvenskt näringsliv för att få en ekonomisk tillväxt.Vi anser att detta rimmar dåligt beträffande stödet tillfiskerinäringen när regeringen nu i budgetpropositionenföreslår att de s.k. bidragen till fiskarorganisationerna skallhalveras under kommande budgetår. Vidare informerarregeringen om att man avser att bidraget helt avvecklashelst fr.o.m. /94.Yrkesfisket i har haftskatteåterbäring s.k. restitution på bensin som använts föryrkesmässigt fiske. Vid olika tillfällen har förändringarskett i systemet.I kust- och insjöfisket används bensindrivna motorer.För havsfisket används dieseldrivna motorer och detdieselbränsle som förbrukas av yrkesfisket är befriat frånskatt.Vi anser det inte rimligt att de yrkesfiskare som måsteanvända bensindrivna motorer skall belastas med högreskatter på bränslet än de som använder dieseldrivnamotorer.Yrkesfiskarna är till stor del verksamma på orter ochregioner med låg sysselsättningsnivå där varje arbetstillfälleär av stor vikt. Enligt gjorda beräkningar genererar varjeyrkesfiskare ytterligare mellan 5 och 10 arbetstillfällen inomredskapstillverkning, varv, verkstäder, distribution, handel,beredning etc.Från sysselsättningssynpunkt anser vi det varaoacceptabelt att inte även i fortsättningen ge stöd tillfiskeriorganisationerna som ett led i främjande avfiskerinäringen. Det sistnämnda gäller inte minst närbakgrunden beaktas av nämnda ''bidrag'', d.v.s. restitutionpå bensin till yrkesmässig användning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag tillfiskarorganisationerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återbäring av bensinskattemedeltill yrkesfisket.
mot · GF02Jo409 · 1992-01-27 00:00:00 — Riksdagsledamöter från har ett flertal år imotioner föreslagit besluta ge iBlekinge möjligheter ge dispens till vissa kategorier kustboratt fiska ål från is med s.k. ålljuster som fiskeredskap.Jordbruksutskottet har avstyrkt bifalltill dessa motioner med hänvisning till att iett yttrande hävdat att ''fisken vid ljustring tillfogas avsevärtmer lidande än vid flertalet andra fiskemetoder''. De hävdarvidare att ''fiske med ljuster har förorsakat att fisk i storutsträckning skadats eller dödats utan att den fångats''.Förbudet för fiske med ålljuster diskuteras fortfarandemycket ofta och livligt i kusttrakterna i . Intenågon har vid dessa diskussioner kunnat visa att detta slagav fiske förorsakar fisken mer lidande än andrafiskemetoder. Inte heller att fisk därvid tillfogas skada utanatt fångas. Tvärtom kan bevisas att fiske med ålljustervintertid förorsakar väsentligt mindre lidande än flertaletandra metoder.Vi hemställer därför att regeringen initierar en nyutvärdering av detta fiske, exempelvis genom att anmodadet nya Östersjölaboratoriet i att göra enutvärdering i ärendet. Därvid bör företrädesvis före dettautövare av denna fiskemetod intervjuas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av ålljustring somfiskemetod.
mot · GF02Jo410 · 1992-01-27 00:00:00 — I finns två av världens tio insjölevandelaxstammar samt två insjölevande öringstammar.Ingenstans är den så snabbväxande som i , störst ärGullspångslaxen som kan uppnå 20--25 kg.Stiftelsen bildades som resultat avett flerårigt samverkansprojekt mellan myndigheter ochfiskeintressenter i och skall fungera som enmotor i en utveckling av laxfisket i Vänern.Arbetet baseras på en ny syn av nyttjandet avnaturresursen , där laxstammarna och andranaturresurser prioriteras för ett varaktigt nyttjande inomgivna biologiska ramar. Såväl sportfiske som kommersielltfiske ger en ny profil på turism med ökadeinkomster och nya arbetstillfällen för turistnäringen iområdet.Utplanteringsverksamheten har bedrivits sedan 1987.Totalt har ca 1,5 miljoner smålaxar utplanterats till en kostnad av totalt ca25 miljoner kr. Utplanteringarna av lax och öring har gettförväntat resultat och de fångas redan nu i ökande mängderav yrkes- och sportfisket.Den nybildade stiftelsen har haft främsttvå problemområden att brottas med:Stiftelsensfinansiering på lång sikt.Fiskebestämmelserna förVänern.Dessa problem måste få en lösning om Laxfondsarbetetskall behålla sin trovärdighet och ge den långsiktighet sominvesterare i de olika näringarna fordrar.Vad gäller statens finansiella medverkan bör denna skegenom att beslut fattas om en särskild laxfiskeavgift. Dettamotiveras av att vatten, till sin huvuddel (), är allmänt vatten. De fiskevårdande åtgärdernamöjliggör ett nyttjande såväl nationellt som internationellt.En aktiv medverkan från statens sida så att enavgiftsfinansiering tillåts är nu av avgörande betydelse föratt andra regionala medel skall skjutas till för att finansieraprojektet. Fiskevårdande åtgärder på allmänt vatten kaninte bäras av några privata fiskevattenägare och ej hellergenom privata inkomster från fiskekortsförsäljning ocharrendeavgifter.Till en början kan avgiftsuttaget bedrivas som enförsöksverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande laxfiskeavgift ochfiskebestämmelser för .
mot · GF02Jo411 · 1992-01-27 00:00:00 — Från yrkesfiskares sida har alltsedan 1985, då fisketsläpptes fritt, hävdats att underlaget för derasyrkesutövning hotades. Till deras och andras farhågor togsdock ingen hänsyn av dem som tillstyrkte förslaget. Kritikenhar dock varit stark och motståndet hårt.Yrkesfiskarna får nu stöd i en rapport från fiskeriverket.Deras farhågor var välgrundade. Fångsterna har blivitmindre.Ännu pågår diskussioner i ommyndigheterna gjorde rätt när man utan att ge någonersättning fråntog yrkesfiskarna deras fiskevatten.Ända sedan fisket släpptes fritt har man försökt påvisaden skada som beslutet innebar. Fångsterna har blivitmindre och redskap har plundrats och/eller förstörts. Fåglaroch däggdjur har enligt uppgift gått en plågsam död tillmötes då de svalt långrevskrokar, som dragits upp på landoch där blivit liggande.Det är beklagligt att behöva konstatera att den frittfiskande allmänhetens ansvar är så ringa att de fastboendesryssjor både vittjas och förstörs.Fiskeriverket konstaterar också i sin rapport attresurserna för fiskevård minskat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skyndsam utvärdering av detfria fiskets konsekvenser, och att förslag om ett eventuelltavskaffande av det fria fisket därefter föreläggs riksdagensamt att nya vägar för att stärka fiskevården föreslås.
mot · GF02Jo417 · 1992-01-27 00:00:00 — Konventionen med angåendefiskeriförhållandena i de till och Danmarkgränsande farvattnen beslutades ochratificerades den 13 januari 1933.Det bilaterala avtalet har förändrats underartikel 4, punkterna 1 till 7. Förändringarna rörfiskredskapen.När det gäller de fiskegränser som anges avtalhar dessa inte förändrats.I artikel 1, punkt tre står: Utanför den nämndasjumetersgränsen skall söder om en linje Ellekilde --Lerberget allt slags fiske med trål och vad vara förbjudet.Fiske med trål i borde enligt min meningöverhuvudtaget inte förekomma. Trålfiske åstadkommer enför stor åderlåtning av det allvarligt sjunkandefiskebeståndet i . Nämnda gränser inbjuderdessutom till olagligt trålfiske med påföljande många ochdyrbara kontroller från kustbevakningen.Jag menar därför att gränsen för trålfiske skulle sättasvid det norra inloppet i , räknat frånGilbjerghoved--Kullens fyr i norr, till en linje dragen frånStevns fyr till fyr i söder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrad gräns för trålfiske iÖresund.
mot · GF02Jo418 · 1992-01-27 00:00:00 — Fiskerätten på vissa fastigheter Rätten till fiske sammanfaller inte alltid med rätten tillvattenområde. För de fall då ingenting redovisats om vattenoch fiske i den gamla skiftesförrättningen, har en raddomstolsavgöranden fastslagit vad som skallanses gälla. Innebörden av besluten är att vattnet skall ansesdelat efter strandinnehavet, medan däremot fisket harbibehållits som en samfällighet för fastigheter i skifteslaget.För många framstår det som helt oförståeligt, i synnerhetom det leder till att en fastighet, som ligger långt ifrånvattnet och saknar strand, ändå har fiskerätt och att enannan fastighet vid vattnet saknar denna rätt.Förhållandet kan förklaras. Fisket var ofta av mycketvarierande värde inom fiskevattnets olika delar och mankunde inte göra en uppdelning i bestämda arealer utan storaorättvisor. Man bibehöll då fisket som samfälld egendom.När fisket på så sätt var avklarat, tillmätte man intevattenområdet i sig självt något värde utan betraktade detsom impediment. Ett impediment skulle enligtskiftesstadgan läggas till intilliggande fastighet.För fastigheter som bildats genom äldrejorddelningsförrättningar typ avsöndring frånskattehemman innebär det att man kan äga vattnet ochsjöbotten i en sjö eller vattendrag, men trots detta inte harätt att fiska.Enligt min uppfattning står denna tolkning som gjorts idomstolsutslag inte längre i samklang med den allmännarättsuppfattningen om vad som bör följa med i äganderättenav mark och fastighet. Jämförelser kan göras med jakträttensom är kopplad till ägandet av mark och fastighet.Jag anser att en översyn av de ovan beskrivnaförhållandena bör göras så att alla fastigheter där det ingårvatten och sjöbotten också får rätt till fiske på sitt egetvatten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av nugällande regler för rätten till fiske på vissa fastigheter ienlighet med vad i motionen anförts.
mot · GF02Jo419 · 1992-01-27 00:00:00 — Torskfisket i södra har varitdet ekonomiskt viktiga fisket för svenska fiskare. Under1990 var fångstvärdet i hela det svenska torskfisket 433 milj.kr. vilket motsvarar av det totala fångstvärdet.Just nu minskar tillgången på torsk i Östersjön.Orsakerna är bl.a. starkt försämrad reproduktion och detkraftigt ökade fisket.Detta har medfört att den tillgängliga kvoten av torskminskat från 1991 till c:a 1992.Minskningen medför ett inkomstbortfall för fiskarna påbortemot 200 milj. kr. under 1992.Sveriges Fiskares Riksförbund har införtransonering för sina medlemmar av torskfisket i Östersjön.Detta för att i möjligaste mån hushålla med tillgängligtbestånd.Möjligheterna att kompensera sig för bortfallet avtorsken är liten i där fisket är inriktat på torsk, silloch lax.Sill/strömmingfisket i är f.n. olönsamt p.g.a.överskott på marknaden och därav låga priser.Behovet av att skydda vildlaxbestånd harmedfört minskade fångstkvoter. Dessutom dumpas prisernajust nu av lågprisimport av odlad lax från Norge.Fiskerinäringen i ser därför med stor oro på destora problem man har att brottas med. Särskilt allvarligt ärläget för några av de större företagen som gjort storainvesteringar de senaste 5--6 åren.Långvariga fiskeförbud måste undvikas med bl.a.ransonering och omställning av fisket. De negativaverkningarna för hela näringen med bådeberedningsindustri och handel blir annars mycket allvarliga.Sammanfattningsvis är den nuvarande situationen såallvarlig för fiskerinäringen att en rad åtgärder bör vidtagasför att mildra de negativa följderna. Det gäller åtgärder avbåde långvarig och kortvarig natur som t.ex.ändring av35 § i Förordning om statligt stöd till yrkesfisket m.m.(1985:439) så att längsta amorteringstid för fiskerilån ochlånegaranti ökas från 20 till ,införande av tillfälligträntestöd för yrkesfisket,ges i uppdrag attarbeta fram ett åtgärdsprogram till stöd förfiskerinäringen,en parlamentariskt sammansattutredning tillkallas med uppgift att ge förslag angåenderedskapsanvändningen för att förhindra att detolicensierade fisket expanderar som yrkesfisketkvoteras och ransoneras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder förfiskerinäringen i Östersjölandskapen.
mot · GF02Jo420 · 1992-01-27 00:00:00 — Det svenska yrkesfisket har sedan mycket lång tidtillbaka fått skatteåterbäring, s.k. restitution, på bensin somanvänds i yrkesmässigt fiske. Beslut om detta fattades redan1929. Förändringar i systemet har skett vid olikatillfällen.I yrkesfiske används bensindrivna motorer i kust- ochinsjöfisket. Dieselbränsle som förbrukas i yrkesfisket ärbefriat från skatt.I början av 1980-talet (regeringens prop. 1981/82:100)beslöts om den förändringen, att bensinskatteåterbäringenskulle införas under ett särskilt anslag ''E 3 Främjande avfiskerinäringen'', där det också inryms en del andra åtgärderför fisket. Anslaget heter numera D 2, men har i övrigtsamma rubrik. Den del som avser bensinskatterestitutionenbenämns ''Bidrag till fiskeorganisationer''.Bidragen till fiskeorganisationer utbetalas till för fördelning mellan riksförbundetoch de regionala organisationerna och utgör ettutomordentligt värdefullt bidrag för att dessa skall kunnabedriva sin verksamhet på ett för medlemmarna, d.v.s.yrkesfiskarna, acceptabelt sätt. En del av anslaget, somdisponeras av , har dessutom utgått tillSveriges Fiskevattenägarförbund.Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen(91/92:100) att bidragen till fiskeorganisationer halveras förkommande budgetår. Vidare har regeringen informerat omatt man avser att dra in bidraget helt fr.o.m. budgetåret93/94.Det är inte rimligt att yrkesfiskare, som av olika skäl ärtvingade att använda bensinmotorer med högadriftskostnader i sitt fiske, skall belastas med en''vägtrafikskatt'' för detta, vilket ej heller varit riksdagensursprungliga avsikt. Genom de företagna förändringarnahar skatteåterbäringen emellertid felaktigt med tidenkommit att benämnas ''bidrag'', trots attgrundförutsättningarna ej förändrats. De senaste årenskraftiga höjningar av bensinskatten har dessutom gjort att''bidraget'' ej motsvarar de avgifter som yrkesfiskarnaerlägger.Det är angeläget att de möjligheter som står till buds föratt stimulera ett kust- och insjöfiske tas tillvara.Yrkesfiskarna är till stor del verksamma inomglesbygdsområden där varje arbetstillfälle är av stort lokaltoch regionalt värde. Det beräknas för övrigt att varjeyrkesfiskare genererar mellan fem och nio ytterligarearbetstillfällen inom distribution, varv, verkstäder,redskapstillverkare, istillverkning, handel, beredning etc.Det är dessutom ett rättvisekrav att ingen grupp avyrkesfiskare diskrimineras då det gäller beskattningen avdrivmedel som förbrukas inom fisket. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att under anslag D 2 påjordbruksdepartementets område beslutar om ettoförändrat bidrag till fiskeorganisationer budgetåret1992/93 inom ramen för anslaget Främjande avfiskerinäringen,2. att begär att regeringen undersökermöjligheten att åstadkomma rättvisa förhållanden mellanolika bränsletyper för fiskerinäringen.
mot · GF02Jo421 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringen föreslår i budgetpropositionen att bidragentill fiskeorganisationer halveras för kommande budgetår.Det har också aviserats att bidraget helt kommer att utgåpåföljande budgetår.Bidraget, som avses, var från begynnelsen en återbäringav bensinskatt. Det svenska yrkesfisket har sedan lång tidtillbaka fått skatteåterbäring, s.k. restitution, på bensin somanvänds i yrkesmässigt fiske. Detta är ett förhållande somtillkom . Därefter har det skett förändringar isystemet vid olika tillfällen.I yrkesfiske används bensindrivna motorer i kust- ochinsjöfisket. Dieselbränslet som förbrukas i yrkesfisket ärdäremot befriat från skatt.I början av 1980-talet beslöts attbensinskatteåterbäringen skulle införas under ett särskiltanslag -- Främjande av fiskerinäringen -- där det ocksåinryms andra åtgärder för fisket. Anslaget heter numera D2, men har i övrigt samma rubrik. Den del som avserbensinskatterestitutionen benämns ''Bidrag tillfiskeorganisationer''.Bidragen utbetalas till Fiskares Riksförbundsom har att fördela medlen mellan riksförbundet och deregionala organisationerna. Dessa medel utgör ettutomordentligt bidrag för att medlemmarna, d.v.s.yrkesfiskarna, skall kunna bedriva sin verksamhet på ettgodtagbart sätt. En del av anslaget, som disponeras avfiskeriverket, har dessutom utgått till SverigesFiskevattenägarförbund.När nu medlen till fiskarorganisationerna på grund av ettrådande kärvt budgetläge har skurits ner, är det viktigt attregeringen ser över kust- och insjöfiskarnas situation och attregeringen därefter återkommer till med ettåtgärdsförslag för att stimulera kust- och insjöfisket.Det är angeläget att ta till vara de möjligheter som stårtill buds för att stimulera kust- och insjöfisket.Yrkesfiskarna är också oftast verksamma inomglesbygdsområden, där varje arbetstillfälle är av storbetydelse. Det beräknas även att varje yrkesfiskaregenererar mellan fem och nio ytterligare arbetstillfälleninom varv, verkstäder, distribution, redskapstillverkningm.m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärder föratt stimulera kust- och insjöfisket.
mot · GF02Jo422 · 1992-01-27 00:00:00 — Rädda den naturlekande laxenDe naturreproducerande laxbestånden i landet håller påatt utrotas. Vi är på väg att orsaka en genetisk utarmning,som aldrig kan omintetgöras.Östersjöns laxbestånd rekryteras dels genom utsättningav odlade laxungar, dels genom utvandring avnaturreproducerade laxungar. har utsättningarna av odlade laxungar mer änfördubblats som utvandringen avnaturreproducerade laxungar från älvarna successivtminskar. De naturreproducerade laxungarna utgör ca10 % av rekryteringen till medan andelen odladelaxungar är . Det är därför som vi har enpågående genetisk utarmning och en stor mängd lax iÖstersjön.Genom det omfattande fisket i harantalet laxar som överlever till lek minskat kraftigt. Dennaturlekande laxen är därvid känsligare. Det behövs mångafler föräldrapar för naturreproduktion än för denkontrollerade reproduktionen i odlingar.De naturlaxförande älvarnas kapacitet för produktion avlaxungar utnyttjas endast till 10--. Detta harförmodligen redan medfört genetiska skador på vissa älvarslaxbestånd. Denna, främst för de oersättliganaturbestånden, katastrofala situation har ingåendebeskrivits i utredningen ''Lax'' (Ds Jo 1984:5). Utredningenpresenterar åtgärder för att bevara men ändå utnyttjaÖstersjöns laxbestånd.Planen har två huvudkomponenter; dels att laxen fredaspå sina uppväxtområden i , dels att med fördröjdutsättning av laxungar på strategiska kustavsnitt bibehållaett yrkesfiske efter lax som kompensation för det uteblivnatraditionella havsfisket.Metoderna har prövats och fungerar, men utredningensförslag har ändå inte resulterat i några åtgärder.Vi kan nu konstatera att den totalt tillåtnafångstmängden av lax i på för 1992ligger i nivå med de senaste tio årens fångster och inteinnebär någon egentlig begränsning. Efterlevnaden ärdessutom svår att kontrollera. har rekommenderat en TAC(total allowable catch) på för att ej hotalaxbestånden.Riksdagen har tidigare (1990/91:JoU30) uttalat:''Laxfisket måste utformas så att det inte hotar de naturligtreproducerade laxstammarna och så att deras genetiskamångfald bevaras.'' Trots detta har inte fiskeristyrelsenagerat för att rädda den naturlekande laxen.Om inga konkreta åtgärder omgående vidtas tillskydd för naturreproducerande laxstammar såkommer dessa att för alltid varautslagna ur vår fauna. måste därför bli ännutydligare i sitt beslut. måste få ett entydigtuppdrag, så att ingen tvekan kan råda om att åtgärderomedelbart måste vidtas för att skydda den naturlekandelaxen.Laxen måste fredas i till hörandeuppväxtområden i södra efter lax med mängdfångande redskap längsNorrlandskusten, i och strax utanför älvarna, måsteytterligare begränsas.Förhandlingar måste inledas med yrkesfiskarna omkompensation genom andra möjligheter till fiske efter lax.Sverige måste verka för en internationellöverenskommelse om fredning av laxens uppväxtområden ihela . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att säkraden naturreproducerande laxen i .
mot · GF02Jo424 · 1992-01-27 00:00:00 — Motionen syftar till en fiskevårdsavgift som kan införasfrån och med 1993 i enlighet med Fiskeriverketsgeneraldirektör utredning. Kostnadenföreslås till per person och år. Fiskevårdsavgiftenberäknas ge ca . Pengarna skall användastill i huvudsak fiskefrämjande åtgärder som i storutsträckning innebär miljöförbättringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en allmänfiskevårdsavgift i enlighet med utredning av Per .