mot · GF02A805 · 1992-01-27 00:00:00 — Det är vardagen som är livets äventyrFörmågan att tänka annorlunda än skiljer denvise från den envise. ()Vi lever i en situation som är i ständig förändring. Våromvärld förändras med en mycket snabb hastighet. Mångaapplåderar förändringar och tycker att det är spännande attfå vara med. Andra känner sig hotade och tycker attförändringar ger enbart otrygghet. När vi blir osäkra i dessaförändringstider ligger det nära till hands att vi bromsar,försvarar det gamla och blir defensiva.1990-talets stora förändringsfråga i svensk politik måstegälla att kvinnor får större utrymme med sina självklarakrav på en rättvis vardagssituation. Kvinnors sätt att varamjuka marknadsvärderare måste tas till vara i störreomfattning än hittills.Det är vardagen som är livets äventyr. Vi lever inte barapå , sommarlov eller på semestern. Vardagen är denhelhet där olika slags arbeten, vila och rekreation måstekomplettera varandra.Vårt land har en god social service. Barnomsorg,sjukvård och äldreomsorg ligger internationellt sett på enhög nivå. Det sociala trygghetssystemet är välutvecklatjämfört med andra länders.Mycket tyder på att kvinnors villkor försämras.Löneskillnaderna gentemot männen ökar. Alltfler kvinnordrabbas av ohälsa. Stigande arbetslöshet drabbar kvinnornahårt. Notan ekonomiska fest har till stor delfått betalats av kvinnor som inte fick del av läckerheterna.Situationen för kvinnor skiljer sig mycket från männens.Många kvinnors vardag i vårt rika land är hård. Samtidigtmed yrkesarbete har vi fortfarande huvudansvaret för hemoch familj. Arbetsmiljön är dålig på många arbetsplatserdär kvinnor arbetar, exempelvis inom vården och vidmonteringsbanden inom industrin.Ständig tidsbrist och dåligt samvete är en vanligföreteelse. Många arbetar därför deltid med sämre ekonomioch mindre möjligheter till utveckling och inflytande överarbetet som följd.Kvinnor måste få samma förutsättningar och möjligheteri arbetslivet, lika lön för likvärdigt arbete och rättvisapensioner. I ett rättvist samhälle deltar kvinnor och män pålika villkor i arbetslivet och delar ansvaret för barnen.Fäderna måste ges ökade möjligheter att ta ansvar för sinabarn. Kvinnor skall kunna delta i samhällsarbetet på sammavillkor och ha lika stort inflytande på besluten som männen.Kvinnors miljömedvetande har ökat starkt under senareår. Vi anser att kravet på god miljö måste styra alla politiskabeslut. Kortsiktiga lösningar som endast tar hänsyn tillekonomisk lönsamhet avvisas.Internationellt arbeteVärldens kvinnor angår ossKvinnors levnadsförhållanden i är oftamycket svåra, och kvinnans situation är i många fattigaländer väsentligt mer utsatt än männens. Under ytterstprimitiva förhållanden ansvarar kvinnorna för hem ochfamilj. Traditionellt står kvinnorna också för en stor del avfamiljens försörjning.Ständiga graviditeter tär hårt på kvinnors hälsa. Det dörrunt 500.000 kvinnor till följd av graviditet. Det ärlika många som om ett fullsatt jumbojetplan skulle störtavar femte timme dygnet runt.Det är en myt att kvinnor i tredje världen vill ha storabarnaskaror. Orsakerna till att man skaffar många barnberor framför allt på brist på utbildning. Begränsadekonomisk utveckling och bristande tillgång till mödra- ochbarnavård är andra orsaker till det alltför storabarnafödandet. Med sociala satsningar, förbättradutbildning, förbättrad inkomstmöjlighet och direktafamiljeplaneringsåtgärder minskar barnafödandet ochbarnadödligheten.Familjeplanering gynnar inte bara . Det ärockså den bästa vägen för att förhindra överbefolkning påvår jord. Världens befolkning uppgår till 5,4 miljardermänniskor. Den ökar i en takt som saknar motstycke ihistorien och kommer att vara uppe i 6,4 miljarder om tioår, om inte kraftfulla insatser sker omgående.Vi anser att en ökning bör ske av bistånd påbefolkningsområdet, bl.a. till rådgivning, information,barnoch mödravård och preventivmedel. Givetvis skall allfamiljeplanering vara frivillig.Kvinnor i NordenKvinnor i intar en särställning när det gällerförvärvsintensitet. 70--av alla kvinnor äryrkesarbetande. För kvinnor iEuropa är andelen betydligt lägre.I en delrapport från projektet inom behandlaslönesituationen i de nordiska länderna . I samtligaländer ligger kvinnolönerna betydligt lägre än männens.Projektet skall föreslå på vilket sätt de hinder som orsakarlöneskillnader mellan kvinnor och män skall kunnaavlägsnas. Detta arbete välkomnas.De nordiska länderna har i flera avseenden kommitlängre än övriga när det gäller jämställdhetsarbetetoch kvinnornas situation på arbetsmarknaden. Oavsettvilken samarbetsform de olika nordiska länderna väljer närdet gäller EG har vi i ett stort ansvar att fortsättaatt driva detta jämställdhetsarbete.EG -- ur ett kvinnoperspektivEtt eventuellt svenskt medlemskap i är en av deviktigaste frågorna under detta årtionde. Det svenska folketska ges möjlighet att avgöra ett svenskt medlemskap i ,i en folkomröstning.I , , beslöt EG-ländernaatt ytterligare förstärka Europagemenskapen genom attbesluta om en framtida valuta- och politisk union --Europeiska unionen. Ett svenskt inträde i den Europeiskagemenskapen innebär medlemskap i unionen.Alla måste få kunskap om innebörden ochkonsekvenserna av ett svenskt EG-medlemskap samt gesmöjlighet att analysera och debattera detta. Inte minstviktigt är det för svenska kvinnor att att få veta hur ett EG-inträde kommer att påverka deras situation. I Sverigeförvärvsarbetar en större andel kvinnor jämfört med vadsom är fallet i . har väl utbyggdasociala förmåner för förvärvsarbetande kvinnor med småbarn, i jämförelse med EG-länderna.Det är därför viktigt att belysa hur ett svenskt EG-medlemskap kommer att påverka rätten för kvinnor ochmän till förvärvsarbete, utbildning, egen försörjning samtsocial trygghet.Andra viktiga frågor som särskilt bör redovisas är hur ettEG-medlemskap påverkar miljöpolitiken,regionalpolitiken, demokratiteten med världens fattiga folkoch länder.Ett antal grupper och utredningar har tillsatts för attarbeta med frågor rörande våra framtida relationer medEG. I dessa grupper sitter en majoritet av män. Kvinnoranses ofta stå för andra värderingar än män, som t.ex. mersociala och omvårdande hänsynstaganden. Det är därförsjälvklart att utredningsgrupper, förhandlingsdelegationeroch andra grupper som har tillsatts för att ta fram underlaginför ett ev. svenskt EG-medlemskap också består avkvinnliga representanter.För att råda bot på den bristande kvinnligarepresentation som råder , och för att särskiltstudera de frågor där svenska kvinnor känner en storosäkerhet, bör en särskild arbetsgrupp tillsättas med uppgiftatt bevaka konsekvenserna för kvinnor av EG-anpassningoch ett medlemskap. Det är naturligt att en sådan grupp blirsammansatt av kvinnor.Kvinnors arbeteTid att arbeta -- tid att levaRätten till förvärvsarbete är grundläggande. Rätten tillarbete måste också innebära rättvisa löner. Ökademöjligheter att påverka arbetets innehåll leder tillengagemang och effektivitet.Kvinnors vardag är ofta pressad. Heltidsarbetandekvinnor med barn arbetar mer än någon annan grupp isamhället. Enligt SCB har de 74 timmars arbetsvecka.Jämförelser mellan kvinnors och mäns tid i såvällönearbete som i det obetalda arbetet visar att kvinnor från16 års ål der alltid arbetar mer än män. Mannens timmar ihemarbetet påverkas mycket litet av antalet timmar hustrunförvärvsarbetar. Det är kvinnan som minskar sin fritid ochsin insats i hemmet för att få utrymme för merförvärvsarbete. Delat ansvar i hemmet måste bli ensjälvklarhet.Eftersom kvinnornas disponibla tid är så begränsadminskar också möjligheterna att påverka både i arbetslivetoch i samhället i stort. Detta är oacceptabelt och orättvistoch till nackdel för samhället. Kvinnors speciellakunskaper, erfarenheter och värderingar måste bättre tastillvara.Kvinnoarbetstiden, generellt sett, är perdag. Kvinnor väljer att förkorta sin arbetsdag på egenbekostnad för att deras och familjens vardag skall fungera.Arbetstiderna bör också i större utsträckning anpassas tilllivet utanför lönearbetet. Utvecklingen mot förkortadnormalarbetstid bör fortsätta. Målet är att alla ska fåmöjlighet till en arbetstid på , vilket gerutrymme för en normalarbetstid per dag.Som ett led i införandet av den förkortade arbetstidenbör det ske försöksverksamhet med kortare arbetsdag förvårdpersonal och småbarnsföräldrar med bibehållen lön.En av de viktigaste förutsättningarna för att få arbeteoch annan verksamhet att fungera är att kunna påverka sinaarbetstider i större utsträckning . Den utredning omflexibla arbetstider med införande av årsarbetstid som snartkommer bör lägga förslag med den inriktningen. Det skulleinnebära att man lokalt, på den enskilda arbetsplatsen,tillsammans kan bestämma om arbetstiderna så att depassar de enskilda människorna. Alla försök som redangjorts pekar på att trivseln och produktiviteten ökar ocharbetsskadorna minskar. Både arbetstagare ocharbetsgivare tjänar på ett sådant system. Självklart måsteett sådant system kompletteras med skyddsregler för denenskilde arbetstagaren.Kvinnors inflytande på arbetet måste öka. Kvinnorsresurser i form av kunskaper, erfarenheter ochorganisationsförmåga utnyttjas alltför dåligt , vilketleder till otillfredsställelse, stress, lägre produktivitet ochohälsa. Dels måste arbetsgivarna inse att de har outnyttjaderesurser, dels måste kvinnorna kräva större inflytande iarbetet.Obetalda arbetetFör att få kunskap om människors hela arbetssituationmåste det obetalda arbetet mätas och värderas. Det är inteminst viktigt för att kunna få reda på kvinnors bidrag till dentotala ekonomin.Tidsanvändningsstudier måste göras för att få ett braunderlag att mäta det obetalda arbetet. Sedan kan envärdering ske. När det finns underlag bör värdet av detobetalda arbetet tas med i nationalräkenskaperna.Enligt slutdokumentet från iNairobi är en av de viktigaste strategierna inför 2000-taletatt man börjar mäta och värdera det obetalda arbetet iekonomisk statistik. BNP-måttet måste kompletteras.Likvärdig lönesättningLöneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätter attöka. På den svenska arbetsmarknaden skulle kvinnolönernaligga utan lönediskriminering. Helasamhällslivet är uppbyggt på att värdera de manligaegenskaperna högre.Kvinnornas sociala roll har skapat en ond cirkel.Eftersom de alltid haft lägre lön är det kvinnorna somstannat hemma med barnen. Det har lett till sämrekarriärsmöjligheter och sämre möjligheter att arbetapolitiskt. De yrken som av tradition domineras av kvinnorär lågt betalda. Det behövs en uppvärdering av dessa liksomav kvinnors kunskaper och erfarenheter vid exempelvischefstillsättningar. Hela samhällslivet skulle tjäna på attkvinnors värderingar får ett ökat genomslag.Förutsättningarna för harmoniska arbetsplatser ökar omdet råder balans mellan könen.Löneklyftorna ökar även inom offentlig sektor. Det äralltså ingen skillnad på privat och statlig anställning.Naturligtvis borde staten gå före och utjämnalöneskillnader i stället för tvärtom.Lika lön för likvärdigt arbete är en av 90-talets viktigastefrågor. Vi behöver ett könsneutralt arbetsvärderingssystem.Arbetsmarknadens parter har misslyckats. Större ansvarmåste läggas på arbetsgivaren för att utjämnalöneskillnaderna. Den utredning som har tillsatts och somska belysa löneskillnaderna måste också lämna förslag påhur man ska finna lösningar så att detta kan uppnås ochskillnaderna utjämnas.ArbetsmiljöMånga kvinnor vårdar, står i affär, arbetar på kontoreller städar. Andra har monotona arbetsuppgifter inomindustrin. Det är arbeten som betraktas både som lätta ochrena. I verkligheten ger de arbetsskador som hör till desvåraste. De ger belastningsskador som ligger bakomhuvuddelen av såväl arbetssjukdomar somförtidspensioneringar.Under de senaste tio åren har kvinnors sjukfrånvaroökat betydligt mer än männens. Den kraftiga ökningen avantalet anmälda arbetssjukdomar bestårtill övervägande delen av belastningsskador. Sedan börjanav och har antalet rapporterade fallnästan tredubblats (från närmare 20.000 år 1982 till 58.000år 1988). har arbetssjukdomarnaminskat något. var antalet anmälda fall 50.000,fortfarande flest belastningssjukdomar. Bland kvinnor varandelen så hög som . Dessa sjukdomar leder tillbetydligt längre sjukfrånvaro än övriga arbetssjukdomar, imedeltal per fall.Ett annat allvarligt problem är de psykosocialaarbetsskadorna som ökar kraftigt även om nivån är lägre, ca2.000 fall . Flera rapporter om mobbning påarbetsplatser bekräftar att detta är ett allvarligt problemsom av naturliga skäl är svårare att tackla än de rent fysiskaproblemen. Inte minst vid nedskärningar och osäkerhet omframtiden blir dessa problem stora. Det är viktigt att depsykosociala problemen på arbetsplatsernauppmärksammas betydligt mer. Sambandet mellan psykiskoch fysisk hälsa är obestridligt.Fler undersökningar visar att sambandet mellan miljöoch hälsa är betydande. Ett problem som enligt våruppfattning inte uppmärksammas tillräckligt ärtungmetaller, i första hand kvicksilver. Den störstakvicksilverkällan är amalgamet. Symptomen påkvicksilverförgiftning, muskelvärk, huvudvärk, diffusasmärtor, infektionskänslighet m.m. stämmer i storutsträckning överens med symptomen förbelastningsskador. Vi anser att dessa samband måste tas påallvar. Forskningen kring sambandet amalgam--arbetssjukdomar måste öka. En avvecklingsplan föramalgam måste upprättas omgående. Bättrediagnosmetoder och bättre möjligheter till sanering ochrehabilitering måste införas.Arbetslivsfonderna har stora uppgifter när det gäller attkomma tillrätta med orsakerna till arbetsskador. Det gällerbåde organisationsfrågor och andra förändringar påarbetsplatserna. T.o.m. har fondernabeviljat bidrag till drygt 3.200 arbetsplatsprogram somomfattar ca 885.000 anställda. Fördelningen mellan kvinnoroch män är resp. 46 %.När det gäller det förebyggande arbetsmiljöarbetet harArbetarskyddsstyrelsen en viktig roll. Det är angeläget attsärskilda resurser sätts in för att förebygga de skador sommest drabbar kvinnor, i likhet med projektet för bättrearbetsmiljö i hemtjänsten.Kvinnors arbetslöshetI rådande svåra arbetsmarknadssituation har hittillsmännen varit mest utsatta eftersom industri och byggandedrabbats hårt. Även om detta varit mest akut är detangeläget att se vad som också kommer att hända medkvinnors arbeten. Många av de traditionellakvinnoarbetena försvinner nu dels genom neddragningar,dels genom strukturrationaliseringar både inom offentligsektor och i privata näringslivet, särskilt inomkontorssektorn. Många medelålders kvinnor drabbas av attderas arbetsuppgifter helt enkelt försvinner. De har svårt atthänga med i den tekniska utvecklingen och de förändringarsom sker. Det gäller att höja kompetensen hos dessakvinnor så att de kan vara med och slåss om de nya jobben.Utbildningsvikariaten är en utmärkt metod att åstadkommadetta. Det är positivt att antalet utbildningsvikariat nu ökarkraftigt bland kvinnor.Den utformning som arbetsskadeförsäkringen har i dagger inte tillräcklig stimulans för arbetsgivarna att ordna engod arbetsmiljö. Drivkraften för aktiv rehabilitering är försvag.Allmän arbetslöshetsförsäkring av de arbetslösa i står utanförarbetslöshetsförsäkring och drabbas hårt vid arbetslöshet.Av dessa är många kvinnor, som helt eller delvis saknarekonomiskt stöd. För att få ökad rättvisa krävs att det införsen allmän arbetslöshetsförsäkring. Vi välkomnar denutredning som ska utreda en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring.JämställdhetslagenJämställdhetslagen bör ses över i syfte att stärkakvinnans ställning. I 2§ jämställdhetslagen påtalas att parterna ska samverkaför att utjämna och förhindra skillnader i löner ochanställningsvillkor. Denna paragraf ligger emellertidutanför reglerna om aktiva åtgärder ochdiskrimineringsförbudet.Regeln är inte sanktionerad, dvs. att den som inteanstränger sig att leva upp till paragrafen, riskeraregentligen ingenting. Denna regel bör därför i första handskrivas in bland de aktiva åtgärderna. I andra hand bör manse till att regeln blir sanktionerad, dvs. att den som inteanstränger sig riskerar att få betala vite.I 6§ står att arbetsgivaren ska verka för att arbetstagarnainte blir utsatta för sexuella trakasserier. De har enskyldighet att förebygga. När ett trakasseri har inträffatgäller regler om bl.a. sexuellt ofredande samtskadeståndslagens regler om ideellt skadestånd. Entrakasserad kan driva sitt ärende om skadestånd i encivilrättslig process med hjälp av sitt fack eller advokat ochbehöver inte nödvändigtvis göra en polisanmälan. Bättreinformation behövs om detta tillvägagångssätt som är alltförokänt. Lagen bör också kompletteras med en förbudsregel.Lagen om arbetsskadeförsäkringenDen utformning som arbetsskadeförsäkringen har i dagger inte tillräcklig stimulans för arbetsgivarna att ordna engod arbetsmiljö. Drivkraften för aktiv rehabilitering är försvag. En studie över ärenden som har överklagats tillFörsäkringsöverdomstolen visar att kvinnor med monotonaarbeten har svårt att få sina besvär godkända somarbetssjukdom. Detta tyder på att lagstiftningen inte ärtillräckligt klar då det gäller kvinnors arbetsskador.Vid hantering av vissa kemikalier och bildskärmsarbetekan det ibland föreligga misstankar om samband medfosterskador. Lagen om arbetsskadeförsäkring är då intetillämplig eftersom det ofödda barnet räknas som tredjeperson. Lagen borde också omfatta detta.Det är därför bra att regeringen nu avser att utredaarbetsskadeförsäkringen. Vi anser att utredningen även böromfatta frågan om skydd av det ofödda barnet.Kvinnor flyttar till arbete och utbildningEn bra regionalpolitik skapar förutsättningar för arbete,service och goda kommunikationer såväl i stadsom på landsbygd. Påfrestningarna blir mindre påmänniskan och miljön.Under 1980-talet har alltfler unga kvinnor sökt sig tillutbildning och arbete i de större tätorterna. Det har varit tillnackdel både för storstäderna och för landsbygden.Undersökningar klargör att det finns stora skillnadermellan pojkars och flickors förutsättningar att leva, arbetaoch trivas på landsbygden. Pojkar trivs, har lättare att knytasociala kontakter, få stöd och uppmuntran att stanna kvar isin hembygd. De känner sig mer ekonomiskt oberoende ochfriare än flickorna.Flickorna däremot upplever att de måste lämnalandsbygden för att få ett arbete. Det är ont om utbildnings-och karriärmöjligheter. Detta kan medföra att de får dåligsjälvkänsla och förlorar sin identitet.För att inte unga kvinnor skall tvingas flytta frånlandsbygden krävs dels utbildning även på högre nivå, delsen breddad arbetsmarknad.Avancerad teknik måste komma hela landet till del.Dataoch kommunikationstekniken ger möjligheter attsprida kvalificerade arbetsuppgifter och skapa en mångfaldarbetstillfällen över hela landet.Utvecklingsfonderna måste aktivt initiera och stödjakvinnors företagande. Kvinnor som har eller avser att startaserviceföretag måste få möjlighet att i större utsträckningerhålla stöd genom utvecklingsfonderna. För att uppnåresultat måste pengar öronmärkas.Vi föreslår dessutom att av länsanslagens projektmedel specialdestineras tillprojekt för kvinnor.Kvinnor som företagareKvinnors entreprenörskap har haft stor betydelse genomseklerna. Ofta har det varit en förutsättning för överlevnadför kvinnan och hennes familj. Det finns otaliga exempel påkvinnor som varit framgångrika företagare trots hinder,eller rent av förbud, i lagstiftningen framför allt under 1800-och . finns inga formella hinder i lagenmen däremot finns det fortfarande hinder i praktiken.Kvinnor som driver och äger egna företag är svåra atthitta i statistiken. Det försvårar självfallet möjligheterna attse vilken sorts företag kvinnor driver, hur deras företagutvecklas, vilket kapitalbehov de har och hur försörjningenav riskkapital tillgodoses. Det går inte heller att få framunderlag för hur avveckling av kvinnors företag sker ellervarför. Detta är klara brister som borde åtgärdas.Det finns heller inte särskilt mycket forskning omkvinnors företagande. och har gjort en studie om detta. De konstaterar attdet finns många skäl till att kvinnor startar eget. Viljan attskapa något eget, möjlighet att kombinera förvärvsliv ochhemarbete, möjligheten att bestämma över sitt eget liv ärnågra av dem. I miljöer där flickor uppmuntras tillsjälvständighet, att skaffa sig utbildning och ta tillvara denegna kreativiteten, skapas förutsättningar att i vuxen ålderstarta eget. I övrigt är det inte lätt att hitta uppgifter sombelyser kvinnliga företagares villkor och förutsättningar ochderas betydelse för samhällsutvecklingen. Det finns i dagbetydande kunskaper om kvinnor som arbetstagare. Därfinns goda kunskaper om arbetssituation, arbetsskador ochvillkor i övrigt.Den offentliga sektorn förändras snabbt och deoffentliga monopolen avskaffas. Möjligheterna ökar attstarta egna företag inom vården och omsorgssektorn vilketär till fördel för de många kvinnor som äroffentliganställda och har de kunskaper som krävs för att gegod vård och omsorg. Därför är det särskilt viktigt attinhämta kunskaper om vilka förutsättningar som måstefinnas för att underlätta tillkomsten av olika slags företaginom den sektorn.Ett exempel är möjligheten att bildapersonalkooperativ. Det är en form som uppskattas avmånga. Hindren är att för att bilda ettpersonalkooperativ måste minst fem personer ingå.Dessutom finns inte möjligheten att ha anställda. Detta ärhindrande regler som måste försvinna.Dessutom har ofta kommuner och landstingkomkurrensfördelar i ett anbudsförfarande genom att allakringkostnader i form av administration, rättvisandehyreskostnader etc inte redovisas fullt ut. Detta innebär enorättvis bedömning av anbud och att verksamhet i egen regigynnas.Social trygghetDagens socialförsäkringssystem bygger i storutsträckning på inkomstbortfallsprincipen. Det innebär attkvinnor som utfört arbete i hemmet och inte orkat medmera än deltidstjänster drabbas negativt när det gällersocialförsäkringsförmåner. När nu sjukpenningförmånernaminskar är behovet av ett grundskydd än mera påtagligt.Summan av de nu föreslagna förändringarna kommer attinnebära stora ekonomiska påfrestningar för vissa grupperav kvinnor, trots att det i varje system finns etthögkostnadsskydd. För denna grupp återstår endast attsöka socialhjälp. Vi förutsätter att regeringen noggrantföljer denna utveckling.I det arbete som pågår med målet att förändranuvarande pensionssystem, finns förslag om dels ändradeintjänanderegler för ATP-pensionen, dels nya principer förpensionsformen. Genom en förändring till minst fyrtiointjänande år och de tjugo bästa av dessa, kommer storagrupper av kvinnor att förlora ännu mer av sinapensionsförmåner. Om man dessutom inför ett systemenligt premiereservsystemet kommer den solidaritet som nudelvis finns i pensionssystemet att försvagas.Vi kräver därför att man vid utformningen av ett nyttpensionssystem beaktar kvinnors möjlighet till ettgodtagbart pensionsskydd. Vi vill behålla nuvarandeintjänanderegler med en utökning av möjligheten att räknavårdår inom ATP-systemet. Vi anser att det bör föreligga enautomatisk rätt till ansökan om vårdår, som automatiskt gerrätt till vårdår om kvalifikationer föreligger.Vi vill införa en grundpension där samtligapensionsförmåner sammanläggs. Det innebär attfolkpensionen, kommunala bostadstillägget (KBT),pensionstillskottet och den lägsta ATP:n slås samman ochskattereglerna förändras.En individuell påbyggnad av de sociala förmånernautöver en grundtrygghet måste bli inriktningen förframtiden. Det kräver dock att delar av bruttolönenöverförs till löntagaren samt att skattesänkningar också skerför låginkomsttagare.Centerpartiets förslag till grundpension gynnar främstkvinnor. Den kräver dock om den skall genomföras ett visstresurstillskott.