mot · GG02Fi3 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:36 Vissa frågor om den kommunala ekonomin Riksdagsbeslutet om den kommunalaekonominSocialdemokraterna medverkade när det gäller frågorom den kommunala ekonomin iriksdagsbeslut bland annat till att statsbidraget tillkommunerna skall bygga på principen om ett samlatstatsbidrag, en s.k. påse. Vi godtog emellertid inte denfördelningsnyckel som regeringen föreslog. Våra förslag tillvårriksdagen om att genomföra reformen i två steg och atten helt ny fördelningsnyckel skulle arbetas fram avvisades.Socialdemokraterna sa nej till regeringens förslag att drain samtdärutöver engångsindragningar från kommuner ochlandsting. Vi avvisade också regeringens förslag om ettlagfäst skattestopp för 1993.Socialdemokraterna sa ja till förslaget om en ny ordningför utbetalning från staten till kommunerna avkommunalskattemedel. Staten svarar för uppbördenoch betalar i efterskott ut kommunalskattemedel tillkommuner och landsting. Socialdemokraterna tog iregeringsställning initiativet till en omläggning av denordningen så att kommunerna skulle få utbetalningarna detår som inkomsterna uppstår.Den till vårriksdagen framlagda propositionen var inteheltäckande utan i den aviserades bland annat attkompletteringar skulle ske genom senare framlagdapropositioner. Socialdemokraterna kritiserade dennaordning, eftersom det skulle leda till att kommunernatvingas genomföra budgetarbetet på ett osedvanligtosäkert underlag.Proposition 1992/93:36Allmänt om propositionenDen nu framlagda propositionen följer upp vårensriksdagsbeslut och innehåller förslag om vissa av denödvändiga kompletteringarna. Dessvärre ger den inte dettillskott som behövs för att fullständiga bilden över detregelverk mm som erfordras.I propositionen anges ''Det finns ännu inte någotunderlag för att dra slutsatser om utfall och genomförandeav reformen'', (sid 24). Regeringen avstår från att ipropositionen redovisa vilka effekter reformen leder till ochmeddelar istället att den saknar underlag för attdra slutsatser. Regeringen avstår därmed från att fullföljariksdagens beställning , då det bland annatuttalades att fortlöpande bör få en uppföljning avförändringarna i den kommunala verksamheten. Riksdagenskulle föreläggas en första avstämningoch att det är angeläget att effekterna på kommunnivå sålångt som möjligt är belysta.Regeringen redovisar ingen uttalad uppfattning om vilkakonsekvenser som redan fattade och nuföreslagna beslut leder till. Det bör noteras att vårensriksdagsbeslut inte i något avseende ändrade vad regeringenföreslagit.Bristen av en analys av effekterna av de fattade beslutenoch konsekvenserna om de nu framlagda förslagen skullegenomföras är upprörande. Vi finner dessa förhållandensynnerligen klandervärda. bör genom ettuttalande ge regeringen denna uppfattning till känna.Hemställan i propositionen -- korresponderar ej medden löpande framställningenHemställan i propositionen omfattar sju punkter.Samtliga punkter gäller förslag till lagstiftningsåtgärder. Ipropositionen behandlas emellertid även en del andra sakersom inte följs upp med ''klämmar''. Detta gäller exempelvisavsnitten 3.2 En metod för ekonomiska regleringar (sid 37)3.3 Förstatligande av kommunala bostadstillägg tillpensionärer () och bostadsbidrag (sid 39)3.4 Korrigering av den ekonomiska regleringen aväldrereformen (sid 40), i den del som inte gäller lagstiftning 4.2 Slutavräkning av kommunalskattemedel ....avseende (sid 45)5.1 Bidrag med anledning av att ett nyttstatssbidragssystem m.m. införs för kommunerna (sid 46)5.2 (sid 47).I vissa fall anges i den löpande texten ''jag föreslår'' utanatt detta följts upp med någon hemställan. Detta gällerexempelvis på sid 42 vad gäller korrigeringar av denekonomiska regleringen av Ädel-pengarna.För anges i ''rutan'' att regeringen börbemyndigas att fördela ytterligare bidrag för attövergångsvis mildra vissa effekter. Något bemyndigandebegärs emellertid inte.Riksdagen inbjuds inte heller att ta del av vad som anförsi propositionen i nu aktuellt sammanhang. Det är enligt våruppfattning tveksamt om på eget initiativ skalluttala sig i dessa frågor. bör i stället begäraförslag som från så väl formella som praktiskautgångspunkter klarlägger vad som skall gälla så att denförvirring som skapas genom oklarheterna ipropositionen m.m. kan komma att elimineras.Ekonomisk reglering mellan staten och kommunsektornNär det gäller den ekonomiska regleringen mellan statenoch kommunsektorn så kvarstår betydande oklarheter ochosäkerheter. Det är synnerligen otillfredsställande attförslag till åtgärder saknas som skulle eliminera problemetmed att ett antal kommuner inte omfattas avstatsbidragssystemet. Detta förhållande är för regeringenen graverande orättvisa. Än mer anmärkningsvärt är deteftersom antalet kommuner som ställs utanför ökar iomfattning. Denna utveckling visar på bristerna istatsbidragssystemet.Rubriken ''3.2 En metod för ekonomiska regleringarunder 1993'' saknar täckning i form av förslag.I en motion till 1991/, 1991/92:Fi84, harvi redovisat de principer efter vilka den ekonomiskaregleringen mellan staten och kommunsektorn skallutformas. I denna motion pekade vi på att det dåvaranderegeringsförslaget utformats så att de sju rikastekommunerna i landet inte ingår i utjämningssystemet. Viansåg det upprörande att dessa kommuner inte medverkari indragningen av kommunala resurser. Vi föreslog entvåstegslösning, som skulle ha givit möjligheter till att lösabland annat detta problem. följde emellertidpropositionen och skapade därmed denna direkt stötandeorättvisa i statsbidragssystemet.I den nu aktuella propositionen finns inga förslag someliminerar denna orättvisa. Propositionen redovisar hellerinte det aktuella förhållandet för hur många kommuner somär med i respektive står utanför systemet. Vissa uppgiftergör gällande att antalet kommuner som står utanförsystemet har ökat.Riksdagen bör med hänvisning till vad som anges imotion 1991/92:FiU84 och till vad som anges ireservationerna som undertecknats av socialdemokratiskaledamöter i finansutskottets betänkande 1991/92:FiU29samt vad som anges i denna motion begära ett nytt förslagtill statsbidrag till kommunsektorn och den ekonomiskaregleringen mellan staten och kommunsektorn m.m.Sammanfattande intryck av propositionenPropositionen ger ett förvirrande intryck. Den har detgemensamt med vårens proposition att överskådlighetenoch tillgängligheten satts på undantag. Informationsvärdetär begränsat och som beslutsunderlag är den undermålig.Våra övriga förslagOmfattningen av förslagen i denna motionI denna motion begränsar vi oss i övrigt till att enbartlägga fram förslag i frågor som har en direkt anknytning tillde sju punkter som regeringens hemställan i propositionenomfattar. Överväganden om den kommunala ekonomin ochde mera allmänna ekonomisk-politiska synpunkterna för vifram i kommande motioner som avges med anledning avaviserade propositioner.SkattestoppetAllmänt om skattestoppet!Vi socialdemokrater vill bevara och utveckla en vitalkommunal självstyrelse. Vi vill även i fortsättningen slå vaktom det lokala ansvaret för verksamhet och ekonomi. Attgenom lagstiftning upprätthålla långvariga kommunalaskattestopp är inte förenligt med vår syn på kommunalsjälvstyrelse. gäller ett lagstadgat kommunaltskattestopp. Ett lagstadgat skattestopp är ett mycketallvarligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Ettsådant bör endast tillgripas temporärt och . Det kan med fog hävdas att ett långsiktigtskattestopp innebär en inskränkning och ett ingrepp i denkommunala självstyrelsen som är oacceptabelt.Den ''ventil'' till överprövning som finns är märklig. Denger en möjlighet till överprövning i avkommunala budgetar. Detta står inte i överensstämmelsemed de grundläggande principerna för den kommunalasjälvstyrelsen.I propositionen föreslås en särskild lag om undantag frångällande skattebegränsning. Ett pastorat skallges rätt att utan hinder av det kommunala skattestoppet fåhöja skattesatsen. Propositionen redovisar vissasummariska bedömningar om ekonomin m.m. för Fröskogspastorat. Vissa motiveringar förs fram om varför skatten tillpastoratet skall få höjas. Höjning medges emellertid intemed vad pastoratet yrkat.De skäl och omständigheter för en höjning av skatten iFröskogs pastorat och som tydligen accepteras avregeringen kan säkerligen förebäras av många. Rättviseskälkan därför anföras som motivering till varför skattestoppetbör upphävas generellt.Även från andra utgångspunkter kan förslaget omskattestopp ifrågasättas. Syftet med det nyastatsbidragssystemet torde vara att skillnader mellankommuner i utdebitering enbart skall vara ett uttryck för ensjälvvald nivå på standard och åstadkommen effektivitet.Ett skattestopp skulle således hindra en kommun attarrangera verksamheten på det sätt den önskar. Ettskattestopp kan dessutom i viss del komma att motverkaden effekt som statsbidraget ytterst syftar till, nämligen attinom ramen för den kommunala självstyrelsen åstadkommaen rationell verksamhet.I sammanhanget vill vi påtala att med ökande krav påservice, ibland understödda av rättighetslagar i föreningmed skattestopp, så kan kommunsektorn med ettskattestopp tvingas ut i en låneekonomi som snabbt ledertill helt ohållbara förhållanden. De senaste veckornashändelser på lånemarknaden visar på sårbarheten.Det finns anledning att överväga värdet av att ha lagenom skattestopp kvar. Budgetarbetet i kommuner,landsting och kyrkliga församlingar är inne i ett slutskede.Med de gällande bestämmelserna om när skattesatsenformellt skall fastställas är det i många fall poänglöst att halagen om skattestopp kvar. Få kommuner etc. kan avpraktiska skäl ändra inriktning i budgetarbetet i syfte atthöja skatten. De som gör det har säkerligen fullgoda skäloch jämfört med fullt jämförbara ellerstarkare.Sammanfattningsvis finner vi därför att lagen ombegränsning av kommuners rätt att ta ut skatt kanupphöra att gälla.Utbetalning av kommunalskattemedelVid vårriksdagens behandling av dekommunalekonomiska frågorna sa vi socialdemokrater jatill principförslaget om en nyordning av utbetalningen frånstaten till kommunerna av kommunalskattemedel.I propositionen läggs fram förslag till hur den tekniskalösningen av utbetalningen skall genomföras. Denföreslagna uppräkningsfaktorn skall enligt föredraganden''så väl som möjligt spegla den förväntade utvecklingen avkommunernas och landstingens sammantagnaskatteunderlag före beskattningsåret ochbeskattningsåret.'' Tekniken för att åstadkomma spegling ären uppräkning med en för hela sektorn genomsnittligfaktor. I propositionen anges att det inte finns ''någraerfarenheter av uppräkningsfaktorns träffsäkerhet.'' Ingenbedömning redovisas av träffsäkerheten i det föreslagnasystemet. Med propositionens egen argumentering kan denvalda lösningen därför ifrågasättas.Föredraganden redovisar därtill att behovet avytterligare tillfällen för delavräkning till följd av storalöneförändringar under löpande år övervägts. Slutsatsen är,dock utan att övervägandena redovisas, att det är tillfyllestmed två avräkningstillfällen. Denna slutsats kan vara riktig,men på det nuvarande beslutsunderlaget kan rimlighetenifrågasättas.Vi kan inte godta den föreslagna tekniska lösningen förutbetalning av kommunalskattemedel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en analys avkonsekvenserna av förändringarna inom den kommunalasektorn m.m.,2. att i enlighet med vad i motionen anförtsbegär förslag till klarlägganden m.m. i de delar avpropositionen där propositionens hemställan inte följer uppvad som anges i den löpande propositionstexten,3. att avslår proposition 1992/93:36 samt ienlighet med vad i motionen anförts begär förslag till nyttförslag till statsbidrag till kommunsektorn och denekonomiska regleringen mellan staten ochkommunsektorn,4. att upphäver lagen (1992:672) ombegränsning av kommuners rätt att ta ut skatt .