mot · GF02Ub63 · 1992-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:95 Valfrihet och fristående skolor I propositionen föreslår regeringen en närmare regleringav det beslut som fattade (UbU:17)om en ny bidragsordning för fristående skolor. I det nämndariksdagsbeslutet tillförsäkrades de fristående skolor somär -- eller kommer att bli -- godkända för skolpliktensfullgörande, ekonomiska villkor som är likvärdiga medskolor inom det offentliga skolväsendet.I denna motion vill vi föreslå några kompletteringar tillpropositionen.I 9 kap. 4a §, förslaget till lag om ändring i skollagenframgår att ''..., har kommunen rätt till ersättning för sinakostnader för elevens utbildning från elevenshemkommun''.Eftersom man ibland (på ett felaktigt sätt) beskriver denu föreslagna förändringarna i bidragssystemet som en''skolpeng'' som följer eleven när denne flyttar från en skolatill en annan är det angeläget att klarlägga att med ''... sinakostnader för elevens utbildning ...'' avses alltid kostnadeni den kommun där eleven fullgör sin skolplikt, även om dengenomsnittliga kostnaden i elevens hemkommun skullevara högre. Det handlar således om en interkommunalersättning där den mottagande kommunen tillförsäkras rätttill ersättning genom den nu föreslagna lagtexten.Det bör ankomma på regeringen att klargöra detta i denkommande förordningstexten.Under rubriken ''principiella utgångspunkter''behandlas rätten och möjligheten att välja skola, både vadavser fristående skolor och skolor inom det offentligaskolväsendet. Den rätten finns reglerad i 4 kap. 6 § tredjestycket i skollagen där det sägs att ''Vårdnadshavaresönskemål om att deras barn skall tas emot vid en viss skolainom kommunen skall beaktas så långt det är möjligt utanatt andra elevers berättigade krav på placering i en skolanära hemmet åsidosätts. ''Föredragande statsrådet säger sig nu vara beredd att ''gåvidare och inte bara stärka rätten utan också den praktiskamöjligheten för föräldrar och elever att själva välja denutbildning som bäst passar de egna behoven''.I samband med att tog ställning till den ovanredovisade paragrafen i skollagen så uttalade man också attdenna utökade rätt att välja skola skulle tillgodoses så långtdet var praktiskt och ekonomiskt möjligt. Detta har bl.a.tolkats så att kommunen skulle kunna villkora rätten tillskolskjuts, d.v.s. endera vägra eleven rätt att gå i en annanskola än den närmast belägna om det uppstår ökadeskolskjutskostnader eller låta vårdnadshavaren stå för dessakostnader.I den nu föreliggande propositionen slås det fast attnågon rätt till skolskjuts inte föreligger för elever ifristående skolor och att regeringen inte har för avsikt attföreslå någon ändring därvidlag.Med hänvisning till att det numera är kommunerna somhar det odelade ansvaret för sitt skolväsende och att dedessutom disponerar över de resurser som står tillförfogande för skolan är det rimligt att det också är denenskilda kommunen som i varje enskilt fall avgör vad somär ''praktiskt och ekonomiskt möjligt''. Vi föreslår såledesatt gör ett förtydligande av sitt tidigare beslutmed denna innebörd.Rätten att välja skola skall tillgodoses så långt det ärpraktiskt och ekonomiskt möjligt men i likhet med vad somgäller för elever i fristående skolor så föreligger ej någonovillkorlig rätt till skolskjuts för elever som väljer en annanskola än den de normalt skulle hänvisas till (den s.k.närhetsprincipen). Om det skall göras avsteg från dennaregel prövas detta av elevens hemkommun. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolkommunens rätt tillersättning från elevens hemkommun och definitionen avbegreppet ''sina kostnader'',2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i skollagen att det klart framgår att någon rätt tillskolskjuts ej föreligger då eleven väljer att fullgöra sinskolplikt i annan skola än den kommunen anvisat, inomramen för den s.k. närhetsprincipen.