mot · GF02K213 · 1992-01-27 00:00:00 — Relationerna mellan staten och kyrkan Slutbetänkandet från den s.k. omSvenska kyrkans ekonomiska och rättsliga förhållandenförväntas bli offentliggjort . Utöveratt belysa nuvarande ekonomiska och rättsliga förhållandenskall utredningen enligt sina direktiv också presentera någraolika modeller för de framtida relationerna mellan statenoch Svenska kyrkan.Utredningsmannen, hovrättspresident ,har vid några olika tillfällen lättat på förlåtenoch redovisat vissa tankar och förslag till mer eller mindrelångtgående förändringar av förhållandet mellan staten ochkyrkan. presenterade ett intressant delbetänkande om medlemmar och kyrka--statfrågan (SOU 1991:102). Detta betänkande innehåller en sociologiskundersökning som genomförts av en friståendeforskargrupp. Ett viktigt resultat är att den alldelesövervägande delen av medlemmar avseratt behålla sitt medlemskap även om det blir friarerelationer mellan staten och kyrkan. Därmed finns en godgrund för att även i en ny relation till statenkan behålla sin öppenhet och rikstäckande verksamhet.Undersökningen visar också på att en opinionssvängningägt rum bland medlemmarna till förmån för friarerelationer. En opinionsundersökning som presenteradeshösten 1991 pekade på samma sak. Denna visade också attbland samtliga partiers väljare är de som vill ha friarerelationer fler än de som vill behålla nuvarande läge.Det torde inte råda någon tvekan om att det även finnsen stark parlamentarisk förankring för att nu fullfölja 1980-talets reformer på det kyrkliga området och besluta om friarelationer mellan stat och kyrka. Stat--kyrkafrågan är ocksåav den karaktären att det så långt möjligt är önskvärt attfinna en bred och samlande lösning. Samtal behöver därförföras mellan de politiska partierna om hur de friarelationerna skall utformas. Naturligtvis bör ocksåföreträdare för inbjudas att delta i sådanasamtal. Den grundläggande frågan om skallha en offentligrättslig ställning, som gör att den kankaraktäriseras som statskyrka, är både en fråga förriksdagen/politiken och en fråga för Svenska kyrkan.Riksdagen företräder ju hela svenska folket. Kyrkomötetoch övriga kyrkliga organ har ett mer begränsat mandat,vilket ur demokratisk synvinkel försvagats genom det lågadeltagandet i de kyrkliga valen. Stat-kyrkafrågans fortsattautveckling är en uppgift både för kyrkans ochregering/riksdag.Det fortsatta arbetet bör ta sikte på att garanterasvenska kyrkans möjligheter att markera sin identitet somtrossamfund. Detta bör ske som godaförutsättningar för en trygg ekonomi och en demokratiskbeslutsstruktur bibehålls. Följande inslag bör ingå i ensådan lösning:En begränsad ramlagstiftning som reglerarnågra få grundläggande principer för Svenska kyrkan.Entryggad ekonomi behöver tillskapas för Svenska kyrkan.Förutsättningar för att den som är medlem i Svenska kyrkanvid tidpunkten för de förändrade relationerna också utansärskilda åtgärder kvarstår som medlem, vilket harframhållits som en för kyrkan viktig identitetsfråga.Tydliga ålägganden för stat och/eller kommun beträffandedet kulturhistoriska ansvaret för kulturskyddade kyrkligabyggnader.I en stat-kyrka-motion (1990/91:K624) av Bo Holmbergm.fl. (s), förordades att en parlamentarisk beredning skulletillsättas med uppgift att bearbeta Petris utredning.I regeringens proposition 1991/92:100 bilaga 14 aviserasatt en parlamentarisk beredning skall tillsättas för attfullfölja ''arbetet med angelägna frågor som rör regleringenav förhållanden.'' Denna beredning böräven ges i uppdrag att behandla arbete.Utredningen och de diskussioner som kan förväntassåväl inom kyrkan som i samhället i övrigt, bör ge ett gottunderlag för att kunna utforma politiskt väl förankradeförslag. Beredningens slutresultat bör bli föremål för enbred remissbehandling och därefter ställningstagande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om relationerna mellan staten ochsvenska kyrkan.