mot · GF02A817 · 1992-01-27 00:00:00 — InnehållI denna jämställdhetsmotion har vi valt att ta uppföljande områden.FamiljepolitikenArbetslivetDetpolitiska arbetetUtbildningenKvinnors hälsaKvinnor och EGInledningSverige är , i både historisk och internationelljämförelse, förhållandevis jämställt vad gäller relationenmellan kvinnor och män. Den stora förändring som skettunder är att kvinnor i långtstörre utsträckning har utbildning och förvärvsarbete. Dethar givit kvinnor större chanser till självförverkligande ochgjort dem ekonomiskt oberoende. Men det är långt kvarinnan verklig jämställdhet mellan kvinnor och män haruppnåtts.Kvinnor har sämre möjligheter till makt och inflytandeän män. Det gäller såväl i arbetet som i politiken och ifacket. Studie- och yrkesval är mycket könsbundna.Det avgörande i jämställdhetsarbetet måste vara att görajämställdheten till en mansfråga lika mycket som enkvinnofråga. En nyckel för att engagera männen är derasroll som pappor. Det räcker inte med att bygga utbarnomsorgen, eller ens att göra den mer flexibel. Männenmåste uppmuntras att utnyttja inte bara lediga dagar somutgår vid barnets födelse utan också andra former avföräldraledighet, ledighet för vård av sjukt barn,deltidsarbete när barnen är små etc. För detta krävs intebara ''förstående'' arbetsgivare, utan arbetsgivare som harklart för sig att det är utvecklande för alla att ta hand ombarn och att den kvinna eller man som ägnar tid åt detta fårerfarenheter som är till nytta också i en rad andrasituationer. De erfarenheter som föräldraledigheten ger böri många sammanhang kunna vara en merit också iarbetslivet.Folkpartiet liberalernas arbete för jämställdhet mellankvinnor och män tar sin utgångspunkt i liberalismensmänniskosyn som sätter den enskilda individen i centrum.Hon skall vara fri att utvecklas utan att präglas av roller ochfördomar.Eftersom kvinnor länge har varit diskriminerade harmånga reformer som syftat till ökad jämställdhet varitsärskilt viktiga för kvinnor: den allmänna rösträtten,särbeskattningen, utbyggnaden av barnomsorg,jämställdhetslagen, pappaledigheten. Vid alla dessareformer har folkparitet liberalerna varit pådrivande.I den nya regeringen har liberalerna varitstarkt pådrivande i frågor som berör många kvinnor ochflera liberala jämställdhetsreformer kan nu genomföras.Lex Pysslingen är avskaffad. Privata alternativ inombarnomsorgen kan nu få statsbidrag på samma villkor somde kommunala daghemmen. Kommunerna kommer att fåmöjligheter att införa en särskild ''barnomsorgspeng''.Utbyggnaden av barnomsorgen har varit av fundamentalbetydelse för den ökade jämställdheten mellan kvinnor ochmän. Dessutom innebär det stora förbättringar när kvinnorkan välja att starta eget dagis eller välja en annanarbetsgivare än kommunen. Säkert kommer ''alternativen''också att föra med sig att trycket på den offentligaarbetsgivaren ökar, så att kraven på bättre arbetsmiljö ochbättre löner förstärks.Ytterligare etableringshinder inomvård, omsorg och utbildning avskaffas. Det är en reformsom kommer att betyda mycket för att många kvinnor skafå möjlighet till större inflytande över sin arbetssituation.Livvakt till hotade kvinnor. liberalerna harkrävt att hotade och förföljda kvinnor skulle få rätt till egenlivvakt. anslår regeringen tillförsöksverksamhet med livvakt för hotade kvinnor.Ökatstöd till kvinnojourer. liberalerna har varitpådrivande för att kvinnojourernas insatser ska få stöd.Anslaget till kvinnojourer ökar nu med 3 milj.kr.Mycket arbete kvarstår dock innan jämställdheten harförverkligats. Det är dags för en ny jämställdhetsoffensiv.Det är dags för män och kvinnor att ge och få hälften var;arbete, pengar, ansvar och fritid. Det ställer stora krav påinsatser, politiska och andra, över ett brett fält. Det handlarbåde om nya attityder och om politiska förändringar.Jämställdhet i familjelivetJämställdhet mellan kvinnor och män är oupplösligtförenad med familjepolitiken. Det stöd samhället ger, ellerinte ger, får oundvikligen konsekvenser för familjernasmöjligheter att forma sin vardag. Eftersom kvinnorfortfarande har huvudansvaret för hem och barn är detframför allt deras valfrihet och möjligheter det handlar om.Skall småbarnsföräldrar, och då framför allt kvinnor,kunna gå till jobbet utan oro är det viktigt att de känner sigtrygga med den barnomsorg de har. Därför måste vi ha fullbehovstäckning och full valfrihet inom barnomsorgen.Det är viktigt att uppmuntra pappor att ta större ansvari hemmet. Utvecklingen är redan på gång. Yngre män haren mycket större delaktighet i arbetet med barn och hushållän tidigare generationers pappor.Vi är inte helt främmande för att någon form avkvotering kan bli nödvändig men tror i första hand påpositiva åtgärder för att stimulera. De tio dagars ledighetnyblivna pappor har rätt till är ett exempel på en positivåtgärd. liberalerna har tidigare föreslagit att denbör byggas ut . Det finns skäl att i sambandmed en förändring av familjestödet överväga att införa enpappamånad som kan användas mer flexibelt underförskoletiden.I viss utsträckning handlar männens bristande ansvar förhushållsarbete om arbetsgivarnas krav. Det är nödvändigtatt arbetsgivare, privata såväl som offentliga, lär sig attacceptera att också män är småbarnsföräldrar. Det finnsföretag som ger pappor som tar föräldraledigt extrasemester. Vi välkomnar sådana initiativ.Småbarnsföräldrar måste fördela sin tid mellan bl.a.hemarbete och förvärvsarbete. Hur den fördelningen görskan bara den enskilda familjen själv avgöra. Den påverkasav en rad överväganden som har med bl.a. värderingar,personlig läggning och situationen på arbetet att göra.Det ekonomiska utfallet är dock för de flesta familjer avstor betydelse för deras beslut om hur tiden skall användas.Det måste löna sig att arbetaAtt ge även småbarnsmammor möjlighet att förenayrkesliv med familjeliv är enligt vår uppfattning detviktigaste skälet för skattesubventioner till barnomsorg.Som vi visar nedan är sådana dessutom samhällsekonomisktsett motiverade eftersom småbarnsföräldrarnasarbetsinsatser utanför hemmet tillför samhället värden somöverstiger kostnaderna när andra tar hand om deras barnoch subventionerna är nödvändiga för att familjen skall fåklart för sig att det faktiskt förhåller sig så.I en samhällsekonomisk bedömning måste alla intäkteroch kostnader beaktas. I detta fall måste man alltså vägavad småbarnsmammorna bidrar med när de förvärvsarbetarmot vilka kostnader omsorgen om deras barn drar med sig.Grovt kan detta bedömas av hur mycket arbetskraft som åena sidan frigörs när småbarnsmammor förvärvsarbetar ochsom å andra sidan binds av barnomsorgen. Ett stort antalstudier , bl.a. av (t.ex.''Barnomsorgen -- en dyrgrip'', 1988), har visat att denarbetskraft som frigörs är betydligt större än den som binds.Så ter det sig från ett samhällsekonomiskt perspektiv.Från samhällets synpunkt är det önskvärt att detperspektivet finns med när familjen fattar sitt beslut. Vilketbeslut det blir är familjens ensak, men det är viktigt attfamiljen får ett riktigt ekonomiskt beslutsunderlag.Om t.ex. en småbarnsmamma gärna skulle viljaförvärvsarbeta, men felaktigt skulle få uppfattningen att detinte uppskattas därför att hon inte tjänar något på det, kandet leda till ett, från allmän synpunkt, felaktigt beslut.När småbarnsmamman överväger att förvärvsarbeta ärhon naturligtvis intresserad av vilket ekonomiskt utfall detkan bli. Det för henne och hennes familj intressanta ärsannolikt hur mycket hon får kvar efter skatter ochkostnader för barnomsorgen. Det är här subventionerna tillbarnomsorgen kommer in i bilden.Vid en lön på . kan produktionsbidraget såsomdet avspeglas i lönekostnaderna beräknas till minst 170 000kr. Behållningen för den enskilde efter alla skatter kanberäknas till ca . (resultatet kan variera någotberoende på hur man räknar). Det ger en ''skattekil'' på likamycket. En skattesubvention till barnomsorg i denstorleksordningen kan i detta fall samhällsekonomisktmotiveras. Om vi räknar med 1,2 förskolebarn/mammamotsvarar det . Det överstigerdagens genomsnittliga subvention. Slutsatsen är att dagenssubventionsnivå är samhällsekonomiskt lönsam.En invändning mot denna beräkning skulle kunna varaatt en del av de skatter kvinnan i fråga betalar in går åt tillandra utgifter än barnomsorg. Det är dock tveksamt omhon genom att förvärvsarbeta i stället för att vara hemmaorsakar samhället några extra utgifter. Andra faktorer somskulle kunna vägas in, t.ex. de långsiktiga effekterna påproduktiviteten och den förvärvsarbetandes bidrag tillvinsten, skulle dessutom kunna läggas i den andravågskålen. Slutsatsen förstärks av sådana överväganden.Idag diskuteras en förbättring av stödet tillbarnfamiljerna i alla partier. Utbyggd föräldraförsäkringställs mot vårdnadsbidrag med mer eller mindre sänktastatsbidrag till barnomsorg. Såväl föräldraförsäkring somvårdnadsbidrag har förtjänster, men också nackdelar.Det gäller att utforma familjestödet så att man tillvaratarfördelarna i de bägge förslagen och så långt möjligtundviker nackdelarna.Stödet till småbarnsfamiljerna måste utformas så att detunderlättar deras valmöjligheter att fördela sin tid mellanhemarbete och förvärvsarbete. Stödet bör därför utformasenligt följande principer:Det ska kunna användas såflexibelt som möjligt och kunna användas av bådaföräldrarna.Stödet måste utformas så att det lönar sig attarbeta för småbarnsmammor men gör det möjligtatt minska arbetstiden. Valet får inte bara stå mellan attarbeta heltid eller att inte arbeta alls.Det måste innehållaen utbyggnad av barnomsorgen till full behovstäckning ochen stor ökning av valmöjligheterna mellan olika former avbarnomsorg. Tillgång till bra och trygg barnomsorg är enförutsättning för att småbarnsmammorna ska ha reellvalfrihet. Det innebär att möjlighet till barnomsorg måstefinnas även när barnen är yngre än 1,5 år.Jämställdhet i arbetslivetNu bryter vi den offentliga sektorns monopol. Det är enenorm reform för att förbättra kvinnors arbetssituation,genom att man får fler arbetsgivare att välja på, möjlighetatt starta eget, möjlighet att jobba i mindre och mer flexiblaorganisationer.Vår vision är att en ny, småföretagande generation avkvinnor etableras . Det är kvinnor som självabestämmer över sitt arbete och som inte behöver ta hänsyntill gamla patriarkaliska hierarkier som t.ex. ärett bra exempel på.Ökad flexibilitet i arbetetFlexibilitet i arbetet underlättar för föräldrar attkombinera arbete och familj. Högkonjukturen undersenare år bidrog till en skärpt konkurrens om arbetskraften.Den bidrog också till att nya lösningar fick genomslag, t.ex.flexibla arbetstider, personal som själv fick lägga sinaarbetsscheman, kontaktprogram för föräldraledigaanställda, arbetsplatsdagis, fax och pc hemma, roterandechefsskap osv. Detta är bra bevis för att det går attkombinera arbete och familj med lösenord som öppenhet,flexibilitet och kreativa lösningar.Med nya organisationsformer där kvinnor arbetarkommer säkert detta att genomsyra verksamheten i höggrad.Vi anser att arbetstider och arbetsorganisation måstekunna anpassas efter den enskildes önskemål och behovunder olika perioder i livet. Därför motsätter vi ossreformer om generell arbetstidsförkortning, exempelvissex-timmars arbetsdag. Den utredning som arbetar medfrågan (Utredningen om flexibla arbetstidsregler m.m.) böravvaktas innan ytterligare beslut tas.Minska löneskillnadenKvinnor tjänar mindre pengar än män. Så har det alltidvarit, men skillnaderna har över tiden minskat. har dock en tendens till ökade löneskillnader mellankvinnor och män kunnat märkas. Det är därför bra att mantillsatt . Dess slutsatser måsteovillkorligen leda till förändringar.Ett uppenbart skäl till löneskillnaderna är denkönssegregerade arbetsmarknaden. Det är därför viktigt attvi så långt möjligt kan bryta denna segregering genominsatser i skolan och på arbetsmarknaden.Att bryta de offentliga monopolen är också enligt våruppfattning ett bra sätt att minska löneskillnaderna.Kvinnofrid på arbetsplatsenUndersökningar om sexuella trakasserier påarbetsplatserna visar att det på åtskilliga håll råder allvarligamissförhållanden. Sexuella trakasserier är ett väl såallvarligt arbetsmiljöproblem. Det är därför motiverat attytterligare stärka skyddet mot sexuella trakasserier. Dettabör betraktas som otillåten könsdiskriminering. Vi måste harätt till kvinnofrid på arbetsplatsen.Förbättra kvinnors arbetsmiljöKvinnors arbetsmiljö är på många sätt eftersatt. Det äruppenbart att förhållandena inom den offentliga sektorn påett helt annat sätt än tidigare måste lyftas fram.Sjukvårdsbiträden, hemvårdare och badpersonal är svårtdrabbade när det gäller belastningsolyckor. Ofta handlardet om unga kvinnor som får sin framtid förstörd av tungtarbete.Även här kan brytandet av monopolen ge framtidaförbättringar. Genom lokalt inflytande och ansvar i nyaorganisationsformer kan säkert mycket stora förbättringar ikvinnornas arbetsmiljöer bli verklighet.Kvinnor är oftare sjuka från arbetet än män. Detta tordebland annat ha sin orsak i kvinnors dåliga arbetsmiljö ocharbetsorganisation. Det är därför oerhört viktigt attsjuklönereformen får till resultat att situationen påarbetsplatsen verkligen förbättras. Antalet sjukdagar skallinte minska på grund av ökad press på närvaro trotssjukdom utan på grund av att verkliga förbättringargenomförs.Minska deltidsarbetslöshetenMånga kvinnor som arbetar deltid önskar heltid, menkan inte få det därför att arbetet organiserats för deltid.Målet borde vara att de flesta tjänster är heltidstjänster,men att den anställde ska kunna välja hur mycket hon villarbeta. Många arbetsgivare, inte minst stat och kommun,har funnit det lönsamt eller praktiskt att inrättadeltidstjänster. Detta har i sin tur lett tilldeltidsarbetslöshet.Arbetsgivaren sparar kanske pengar men ofta måstesamhälllet gå in och betala arbetslöshetsstöd, socialbidragetc. Detta är olyckligt och i direkt strid medjämställdhetssträvandena. Genom flexiblarearbetsorganisation, t.ex. i form av kombinationer avarbetsuppgifter, kan arbetstiderna bättre anpassas efter denanställdes önskemål som det kan leda till mervarierade uppgifter och därmed en intressantareanställning.Hittills har kvinnor klarat sig mindre dåligt än männeni denna lågkonjunktur. Vad som händer när kommunernabörjar dra ned på personal återstår att se. För att intekvinnor ska få en verkligt utsatt situation påarbetsmarknaden är det av stor vikt att utbyggnaden avbarnomsorgen fortsätter, och att vi får ett mer jämställtfamiljeliv. Vår vision är att unga kvinnor inte ska betraktassom en större ''risk'' att anställa än unga män.Skärp jämställdhetslagenJämställdhetslagen som infördes på liberalt initiativ ärviktig för att förändra attityder i arbetslivet. Genom lagenges riktmärken för hur jämställdhetsarbetet bör bedrivas.Bakom lagstiftningen ligger övertygelsen om att förbud motkönsdiskriminering har en betydelsefull uppgift att fyllasom ett medel att driva på utvecklingen.Jämställdhetslagen lägger huvudansvaret för de aktivaåtgärderna för att främja jämställdheten i arbetslivet påarbetsmarknadens parter. Lagen bör dock garantera enminiminivå.De jämställdhetsavtal som har träffats är mycket allmänthållna och har som regel bedömts inte kunna leda till någonskadeståndsskyldighet.När det gäller att beivra brister i jämställdhetsarbetetsynes facken ha visat en ''påtaglig passivitet'', skriverutredaren i SOU 1990:41, ''med jämställdhetslagen''.Samma påfallande passivitet tycks råda exempelvis på deföretag och förvaltningar i som undersöktes förraåret av , Jämställdhetscentrum vid Högskolani Karlstad.Det finns enligt vår mening anledning att skärpa kravenpå arbetsmarknadens parter. Jämställdhetslagens § 12medger att 4--11§§ ersätts med kollektivavtal. Endast jämställdhetsavtalsom har minst det innehåll som anges i jämställdhetslagenbör kunna ersätta lagens regler. JämO skall svara förtillsynen genom att förmå arbetsgivaren att vidta en vissåtgärd i det fall att det inte finns avtal som uppfyller lagenskrav. Därvid skall JämO utgå från de krav som lagen ställer.Om avtalet motsvarar lagens krav är det organisationernassak att påtala eventuella avtalsbrott.Det skulle innebära att det ställs vissa krav på parternanär det gäller innehållet i avtalet, men när dessa krav äruppfyllda överlåtes åt parterna att själva svara förkontrollen att avtalen efterlevs. Om JämO skulle finna attett avtal inte uppfyller lagens krav enligt 4--11 §§ ska begära vitesförläggande motarbetsgivaren.Jämställdhet i det politiska livetAlla olika typer av människor behövs i de politiskaförsamlingarna. Fler kvinnor, särskilt lite yngre, måsterekryteras och fås att fortsätta att jobba aktivt. I de politiskaförsamlingarna saknas nästan helt denna grupp.Stimulera till politiskt arbeteEtt problem i sammanhanget är att i kommunerna fårkvinnor oftast uppdrag i ''mjuka'' och av de etableradepolitikerna sedda som lite mindre viktiga nämnder,exempelvis konsumentnämnd, invandrarnämnd,kulturnämnd etc. eller också får man suppleantplatser.Kvinnor engagerar sig för att de vill vara med ochpåverka. När detta inte går slutar många. Det i sin tur göratt det finns för få kvinnor att rekrytera till högre poster somdäremot många män haft tid att meritera sig för.För kvinnor med yngre barn kan kvällssammanträdenainnebära att de avstår från politiskt arbete på grund avsvårigheter med barnvakt. De praktiska problemen ochtröttheten efter jobbet lockar inte till politiskt arbete.Genom att kommunerna oftast inte har barnvaktsersättningäts dessutom sammanträdesarvodet snabbt upp så att manekonomiskt kanske t.o.m. förlorar.Detta kan felaktigt tolkas som -- småbarnsmammor göresig inte besvär. Det gäller att skicka en annan signal -- du ärvälkommen och du behövs.En liten förbättring vore om det var gängse att ersättningför barnomsorgskostnader för barn utgick vidoffentliga uppdrag utanför förtroendemannens ordinariearbetstid precis som det är gängse med både arvode ochersättning för förlorad arbetsförtjänst på ordinariearbetstid.Öka kvinnors statliga representationEnligt årets kommittéberättelse är den totala andelenkvinnliga ordförande (30 av 237), andelen ledamöter34% (218 av 640) och andelen sakkunniga m.m. (363av 1484). Räknar man bort kommittéer och utredningarknutna till de traditionellt kvinnliga områdena utbildningoch social, sjunker andelarna till av ordförandena,av ledamöterna och av sakkunniga m m.Kvinnorepresentationen sammantaget har under åretökat . Detta ligger inomfelmarginalen i sammanhanget och visar att mycketåterstår att göra.För att förbättra kvinnorepresentationen i kommittéeroch utredningar bör alla parter alltid nominera tvåpersoner, en kvinna och en man, så att det vid tillsättandetfinns förslag som möjliggör en jämnare könsfördelning.Riksdagen måste visa vägen -- hur får vi fler pappaledigariksdagsledamöter? Arbetet som riksdagsledamot ställerorimligt höga krav på den andre förälderns ansvar försmåbarnen. Varför inte skapa möjlighet till barnomsorg iriksdagshuset så att även riksdagsledamöter kan ta ansvarför och umgås med sina småbarn som den andremaken ges en chans att leva ett aktivt liv?Öka kvinnors internationella representationTillgänglig statistik över kvinnorepresentationen i olikainternationella organisationer visar att kvinnor är klartunderrepresenterade i olika beslutande organ. Somexempel kan nämnas att ingen kvinna återfinns iVärldshälsoorganisationens (WHO) styrelse som består av31 ledamöter. I WHO:s olika expertgrupper är endast 13 %kvinnor. I är 5 av 56 ledamöter kvinnor.Bland ledamöter ingår 2 kvinnor blandkommissionärerna. Av EG-parlamentets 518 ledamöter är100 kvinnor. Mönstret är detsamma i organisation efterorganisation.De analyser som genomförts av hinder för kvinnorsdeltagande i internationella organ visar att det saknats viljaatt förändra förhållandena. Traditionella attityder ochlagstiftning drar fortfarande åt fel håll.Sverige som har en mångårig tradition av att drivajämställdhetsfrågor -- även om man är en bra bit frånmålet -- bör därför med kraft verka för ökad rekrytering avkvinnor till toppbefattningar inom olika internationellaorganisationer, styrelseplatser och expertgrupper inomdesamma. bör utarbeta en handlingsplan för dettaarbete och driva frågan i alla organisationer där Sverigefinns representerat.Jämställdhet i utbildningenJämställdhetsarbetet i skolan måste intensifieras.Utbildning är ett av de viktigaste sätten att ge människormöjlighet att påverka den egna livssituationen, att väljaförvärvsarbete och få inflytande i samhället.Den sneda könsfördelningen vad gäller dem som haransvaret för utbildningen försvårarjämställdhetssträvandena. I förskolan och på lågstadietmöter barnen nästan enbart kvinnliga barnskötare,förskollärare och lågstadielärare. Ju äldre barnen blir, destofler manliga lärare möter de. Den här snedakönsfördelningen motverkar nytänkande hos eleverna.Enligt rapporten ''Betyg och Prov'' från UHÄ ärkönsfördelningen, när det gäller sökande tillundervisningssektorn, fortfarande lika sned eller snedarebland de antagna som . Det är därförviktigt att insatserna intensifieras för en jämnarekönsfördelning bland lärare i låg- och mellanstadiet.Läromedlen måste ge en bättre helhetsbild av vårtsamhälle. Det innebär att kvinnans roll i utvecklingen bättremåste belysas. Det finns faktiskt fler kvinnor än den heligaBirgitta och drottning som haft betydelse förSveriges historia.Motverka traditionella yrkesvalEtt intensivt informationsarbete för att öka ochstimulera nyrekrytering av flickor till tekniska yrken ochpojkar till serviceyrken bör göras av företag inom såväloffentlig som privat sektor.Den snäva inriktningen av elevernas yrkesvaltillsammans med arbetsgivarnas traditionella sätt attrekrytera leder till att vår könsuppdelade arbetsmarknadcementeras. Kommunerna bör därför sträva efter atterbjuda arbetslösa flickor särskild yrkesorientering i formav studiebesök, sommarkurser och annat som ger inblick itypiska manliga yrken.Arbetsförmedlingarna bör också uppmuntra tillokonventionella val av kurser, utbildningar och yrkesval.Genom information och positiva förebilder skall skolanstimulera till otraditionella yrkesval. måsteskolan ge självförtroende också åt dem som väljertraditionellt. De flickor som väljer typiska kvinnoyrkenskall göra det med stolthet och med höga ambitioner för sittyrkesliv och utveckling. Vi vill verka för valfrihet utanfördomar.JämställdhetsutredningVi har med glädje noterat att regeringen har för avsiktatt uppdra åt att belysa jämställdhetsfrågornainom ungdomsskolan. Vi vill poängtera att det är viktigt attarbetet kan komma igång snabbt.Vi tycker att det är nödvändigt att pröva nya grepp ijämställdhetsarbetet. Utredningen inom börbl.a. få till uppgift att komma med nya förslag. Vi anser attden bör kartlägga läget, skaffa sig en bild av de försök sompågår, söka utvärdera vilka resultat som olika nya grepp harfått, komma med tips till utbildningssamordnare samtföreslå vilka beslut statsmakterna bör fatta för att främja enstörre jämställdhet i hela utbildningsväsendet.Jämställdhetsperspektiv i grundutbildningenHögskoleutredningen, den så kallade grundbulten, harnu presenterats. Den har tyvärr inte tagit hänsyn tilljämställdhetsperspektivet i t.ex. avsnitten om organisationoch ledning samt undervisning och examination. Viförutsätter dock att regeringen kommer att väga injämställdhetsaspekten i de beslut som berör högskolansgrundutbildning.Jämställdhetslagen inom utbildningsområdetJämställdhetslagen är begränsad till arbetslivet. Men ivår tid med stora behov av vidareutbildning och omskolningkan gränsen mellan förvärvsarbete och utbildning varaflytande. Genom studiesociala åtgärder och lagstadgadestudieledighetsrättigheter har utbildning och förvärvsarbeteflätats samman. Vi föreslår därför att regeringen övervägerom inte jämställdhetslagen skulle kunna utformas så att denockså skulle vara tillämplig på utbildningsområdet.Kvinnors hälsaI hälso- och sjukvårdslagen fastslås att alla har rätt tillhälso- och sjukvård på lika villkor.