mot · GF02T227 · 1992-01-27 00:00:00 — På ligger med 68 800 invånare,med 63 605, med 74 138, med 22 252, med 12 701, med 81 678 och med 34 329 invånare, sammanlagt 357 503 invånare. Det är fler än vad de flesta län i vårt landkan skryta med.Räknar man dessutom in de sydligaste församlingarna iStockholms stad vilka socialt och kommunikationsmässigttillhör samma region (framförallt , ochSkärholmen) kan endast komma upp i högrebefolkningstal.Ändå betraktas väldigt sällan de olika delarna avStockholms län för sig, utan ett genomsnittsperspektivanvänds.Stockholms län präglas av obalanser, stora och svåraobalanser. Det handlar om stora skillnader på några avlivets allra viktigaste områden -- social välfärd, ekonomiskstandard, hälsa, utbildning och arbetsmarknad.På råder i många avseenden sämreförhållanden än genomsnittligt i län.Arbetslösheten är högre, skattekraften lägre, ohälsotalenhögre, utbildningsnivån är lägre, kommunikationerna imånga avseenden sämre. Listan kan göras lång.De allra viktigaste orsakerna till obalanserna iStockholmsregionen hittar man på regionensarbetsmarknad. Eftersom staten är en av de störstaarbetsgivarna i regionen har staten också ett stort ansvar.Statens mycket ensidiga lokalisering av arbetsplatser tillinnerstaden, och är en bidragande orsaktill obalansen. Eftersom staten också är stor kund hosmånga företag har dessa företag ofta förlagt sin verksamheti samma områden som staten med förstärkt obalans somföljd.Infrastrukturen har byggts ut för att bl.a. passanäringslivets behov. Den har därför blivit bäst där de flestaföretagen redan finns. Därmed medverkar infrastrukturentill att ytterligare förstärka obalanserna. Utvecklingen avFrescati, innerstaden och till centra för universitetoch högre utbildning och till storflygplats är andrafaktorer som starkt verkar i denna riktning.Staten har alltså genom sin roll ett tungt ansvar försituationen. Obalanserna är så djupgående och berör såmånga människor att de även av det skälet är ett nationensproblem. är det i mångt och mycket upp till lokalapolitiker, näringslivet och myndigheter att ta tag isituationen. Den känsla av uppgivenhet som ofta präglarföreträdare för Södertörnskommunerna måste vändas ioptimism och framtidstro.En lång rad faktorer ger löften om en ljusnande framtid.Baltikums självständighet, det kommunistiska systemetssammanbrott, enande och den förestånde EG-anslutningen är förändringar som kommer att få mycketstor betydelse för den region vi lever i och kommer att geSödertörn alldeles speciella möjligheter.Det ger inte bara basen till en ny allmän ekonomiskblomstring utan gör också att framstårsom en ny alldeles särskilt intressant och dynamisk del avEuropa. Plötsligt ligger på stranden till ett avEuropas ekonomiskt sett allra hetaste områden.Knappast någon utveckling kommer av sig själv, menmed hårt, målmedvetet arbete av inblandade aktörer såvällokalt, regionalt som statligt är våra möjligheter lysande.KommunikationerFör att förbättra vardagen för Södertörnsborna, kunnaattrahera näringslivet och förbättra miljön krävsutbyggnader av kommunikationerna för bådekollektivtrafik och bilar.Idag möts två stora motorvägar i . Därifrånhar de sedan gemensam sträckning de tre milen in tillStockholm. Det är en säkerhetsrisk. Om något händer påsträckan --medför detta svårastörningar i hela . Den nedrasademotorvägsbron i är en braillustration, men problem kan uppstå på grund av långtmindre olyckor. Brådskande transporter, ibland medlivsviktiga uppgifter, riskerar att inte komma fram.E3/E4 har kapacitetsproblem och dessa kommer attöka ytterligare till priset av fördyringar ochännu större miljöproblem om inget görs. En ''E4 syd'' skullebåde förbättra säkerheten och lösa kapacitetsproblemen.Dessutom skulle hela östra få radikaltförbättrade transportmöjligheter och det skulle rent allmäntbli lättare att nå en punkt norr om från en punkti . ''E4 syd'' skulle vika av från E4 i närhetenav och via Himmerfjärden ansluta till väg 73 i trakten av särskilt intressant skulle en ''E4 syd'' vara föröstra . Det är helt klart att den karaktär avåtervändsgränd som samhällena utefter ochNynäsbanan har är ett handikapp för utvecklingen i dennadel av regionen. Särskilt accentuerad är denna karaktär iljuset av utvecklingen av en framtida Mälarregion. Skakommuner som , och kunnahävda sig i denna utveckling måste infrastrukturenförbättras. Den positiva betydelsen av en ''E4 syd'', somskulle integrera detta område med europavägnätet kanknappast överskattas.En mycket viktig effekt är också att hamnskulle få starkt förbättrad konkurrenskraft. till och ser ut att enligtDennisöverenskommelsen bli av under de närmsta åren.Haningeleden är av mycket stor vikt för att knyta sammanSödertörn kommunikationsmässigt från söder till norr viaStockholms syd/och fjärrtågsstationen.För kommunikationerna till och från (och förbi)är utbyggnaden av Västerleden angelägen.Nynäshamns möjligheter till djuphamn måste tastillvara. Utvecklingen kring öppnar nyamöjligheter för hamnen. Oljetransporterna bör dessutomav miljöskäl omdirigeras från vår känsliga skärgård tillNynäshamn.Frågan om ett flygfält för civilt inrikesflyg på Södertörnmåste lösas. Det är orimligt att så många människor ska haså långt till en flygplats. Flygplatsens betydelse för tillväxtenkan inte nog poängteras. De lokala politiskaförutsättningarna för en lokalisering till F 18 verkarsvåra. Det får inte innebära att frågan går i stå, utan nyautredningar måste göras och alla möjligheter prövas.Utbyggnaden av Grödingebanan ger stora möjlighetertill förbättrad pendeltågstrafik på Södertälje-linjen. Den iDennis-paketet planerade utbyggnaden av dubbelspår tillVästerhaninge och upprustningen av Nynäsbanan måstesnarast komma till stånd.UtbildningGenom avsaknaden av ordentlig högskoleutbildning påSödertörn cementeras den inomregionala obalansen.I budgetpropositionen föreslår regeringen en utökningav antalet nya antagningsplatser till högskolan med 5 000 /93, utöver vad som tidigare beslutats.De nya platser som tillfallit högskolan har i mycket ringaomfattning kommit människorna på till del.I budgetpropositionen konstaterar utbildningsministernatt en mindre andel av varje ungdomsgeneration i Sverigejämfört med många andra länder genomgår högreutbildning. Ministern konstaterar också att om skakunna hävda sig internationellt bör det vara så attSverige utbildar en större andel ungdomar vid universitetoch högskolor än i andra länder.Vid fördelningen av den utökning av platser som nuföreslås /93 är det viktigt att Stockholmsregionentilldelas platser i förhållande till befolkningens storlek ocharbetsmarknadens krav på högutbildad arbetskraft. Denutbildning som kan erbjudas i Stockholmsregionenmotsvarar inte den kvalifikationsnivå och kompetens somarbetsmarknaden efterfrågar, vare sig när det gäller nivåeller omfattning. Arbetsmarknaden efterfrågar också nyakombinationer och utbildningar med tvärvetenskapligtinnehåll.Den högre utbildningen och forskningen iStockholmsregionen är alltför koncentrerad ''norr omSlussen''. För att råda bot på denna obalans bör utökningenav nybörjarplatser som regeringen nu föreslår i myckethögre grad tillföras Södertörn.Ungdomarna på genomgår högre utbildning ibetydligt lägre omfattning än vad som gäller generellt ilänet. Det är uppenbart att benägenheten att utbilda sig äromvänt proportionell mot avståndet i form av restid. Läggerman därtill den bristande studietradition som finns blandstora delar av befolkningen är det uppenbart atttillgängligheten måste öka.Andra skäl som talar för en lokalisering till ärerfarenheten av att uppbyggnad av nya tvärvetenskapligautbildningar och enheter underlättas i en ny miljö där nyainstitutioner och relationer kan etableras.På detta vis kan högskoleutbildningen i Storstockholmväxa och ändå behålla en hög utbildningskvalitet. Mindreenheter skapar ofta bättre förutsättningar för utvecklingoch förbättring av utbildningskvaliteten genom kortarekontaktvägar mellan studenter och lärare, utbildning ochforskning.Kommunerna på kan erbjuda intressantastudiemiljöer och har goda praktiska förutsättningar attbygga upp nya utbildningar i samverkan med övrigahögskolor i länet. I kommunerna finns tillgänglig byggbarmark för bostäder åt både studenter och lärare. Lokaler förundervisning finns i viss utsträckning att tillgå, utrymme förkompletteringar finns.Kommunerna på bildar tillsammans ettnätverk där forskningspark med sjukhusutgör navet i nätverket. Forskningsparken med centrum förbioteknik, nutrition och toxikologi, dentalteknik ochbiomaterial samt centrum för strukturbiokemi bedriver idagforskning på hög nivå och med ett omfattandeinternationellt kontaktnät. Ett femtiotal professorer ärknutna till och forskningsparken.Inom ramen för detta nätverk kan olika profilerutvecklas. I har en stor satsning på det grafiskautbildningsområdet gjorts. Ett internationellt centrum ärunder uppbyggnad där ochmuseum utgör basen. I är förutsättningar för bl.a.elektronik och teknik goda genom de företagsetableringarsom finns där. har dels satsat på maskin- ochelektroingenjörsutbildningar och dels på utbildningar inomHögskolan för lärarutbildning såsom förskollärare ochyrkespedagogisk utbildning för yrkeslärare.Utvecklande av högskoleutbildning på skainte ses som ett hot mot utan somett nyttigt komplement.Genom att kraftigt öka antalet högskoleplatser påSödertörn kan den inomregionala balansen förbättras.ÖvrigtGenom lokalisering av statliga arbetsplatser, som ändåska ligga i , till kan statenbidra till att häva obalanserna. Ett bra exempel på detta ärdet nya , där /Novumtorde vara det slagkraftigaste alternativet i län.Staten bör också stödja verksamheter med riksintresse,exempelvis i Botkyrka.Genom satsningar på förbättrad infrastruktur i form avkommunikationer och högre utbildning samt lokalisering avstatliga arbetsplatser kan staten bidra till en bättreinomregional balans i och en blomstrandeframtid för människorna på . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden av vägar påSödertörn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hamnen i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en civil inrikesflygplatspå ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering avhögskoleutbildning på ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av statligaarbetsplatser till Södertörn.2