mot · GF02T228 · 1992-01-27 00:00:00 — Slå vakt om sjuhäradsbygdenFör är det viktigt att jord, skog ochsmåindustri har en bra utveckling. Teko är i de flestasjuhäradskommuner den dominerande industrin och tekosbekymmer är därför också ett bekymmer för oss som boroch lever här.I denna motion kommer jag framförallt att ta uppsatsningar för att förbättra vägar ochjärnvägsförbindelserna inom och till vår bygd, jag läggerockså förslag om högskolan.Vad beträffar teko kommer en gemensam motion attväckas, undertecknad av samtliga partier som representerarSjuhäradsbygden. I den motionen lägger vi förslag omförändringar av den svenska tekopolitiken. Vi begär att desvenska tekoföretagen får samma förutsättningar somföretag inom EG. Därför tar jag inte upp något om teko idenna motion.Däremot vill jag ta upp problemen med den offentligaupphandlingen av tekovaror. De offentliga köpen avtekoprodukter hamnar i allt för stor utsträckning utanförlandets gränser. Ofta handlar det inte om så stora skillnaderi det pris som betalas och det pris som en svensk tillverkareskulle ha behövt. Gör man en totalbedömning utifrån totalasamhällsekonomiska effekten blir troligen ett köp av enimporterad produkt negativ för vårt land. Det skulle säkertofta ha varit fördelaktigare att köpa varorna i . Nubefinner sig de svenska tekoföretagen i en besvärligsituation, människor blir arbetslösa, företag läggs ner ochförsvinner. I och med att tekoarbetare och företagsledareslutar inom teko försvinner den kompetens vi har inomtekoområdet och är den trygghet ochsäkerhet som ett eget tekokunnande innebär borta. Jaganser att såväl stat, landsting som kommuner skall ta störrehänsyn till de konsekvenser som jag nämnt här när man göruppköp av tekoprodukter. tillkommer dessutomarbetslöshetsrisken, att få en produkt några kronor billigarefrån en importör måste vara ett sämre alternativ när mansamtidigt gör svenska tekoarbetare arbetslösa.Småföretagens situation är viktig för hela landet menspeciellt för vår bygd. Det är en kombination avjordbruksbygd och småföretagsamhet som gjortSjuhäradsbygden till den levande bygd den är. Försmåföretagen har betydande förbättringar redan kommitgenom borttagandet av skatten på arbetande kapital,slopandet av skogsvårdsavgiften och ytterligare förslagkommer . Det är en viktig attitydförändringgentemot små och medelstora företag som den nyafyrklöverregeringen inlett.Jordbruk och skog har liksom andra näringar svårt i enbesvärlig konjunktur. Den omställning som inletts ochosäkerheten om vilka förutsättningar vårt jordbruk här iSjuhäradsbygden kommer att få vid ett EG-inträde, görläget bekymmersamt. Jordbruksministern har tillsatt som skall lägga förslag för attskapa trygghet och framtidstro inom näringen. För iSjuhäradsbygden är det viktigt att de förutsättningar somfinns för jordbruket är sådana att unga människor vågarsatsa på jordbruk.Energifrågorna är viktiga på många sätt. För att få enbättre miljö är det nödvändigt att ändra vårenergianvändning. Vi måste minska användningen av olja,kol och kärnkraftsbaserad energi och i en ökad utsträckninganvända förnyelsebara energiformer. För Sjuhäradsbygdenkan en satsning på biobränslen från skogen och åkern gemånga arbetstillfällen.VägarVäganslaget måste fördelas mer rättvist än vad somskedde under den socialdemokratiska regeringstiden.Fördelningen måste bli sådan att ochSjuhäradsbygden får mer vägpengar. Detarbetsmarknadsläge som kommer att finnas under detnärmaste året motiverar också nya satsningar påvägbyggande och vägupprustning. har påmånga sätt försökt att få väginvesteringarna att öka ochdessutom att de i större utsträckning användes till attförbättra de mindre vägarna.För finns det behov av satsningar påriksvägar. Arbetet på 41-an kommer snart igång igen, dennagång är det nödvändigt att arbetet slutförs. Riksväg 27behöver få en bättre anslutning till , en investeringsom bör komma snarast.Länsvägnätet har många brister. gjordeunder 1991 en sammanställning av reparations- ochnybyggnadsbehoven på vägarna i och detvisade sig att de var mycket stora. I samtliga kommunerfinns många vägar med låg standard. Detta är en hämmandefaktor för dessa bygder att utvecklas. när det ärarbetslöshet bör investeringar i vägar vara ett bra sätt attskapa sysselsättning och göra något som allakommer att ha nytta av när konjunkturen går upp igen.Vägpengarna borde i större utsträckning komma attinvesteras på mindre vägar och grusvägar. Regeringen harockså gett möjlighet att ompröva utformningenav de projekt som ska finansieras via anslaget förinfrastruktursatsningar. En ganska stor del av de anslagnapengarna kan på det sättet bli lediga för annan användning.Jag anser att det är viktigt att dessa pengar utnyttjas till attförbättra det mindre vägnätet. Det bör ges utrymme för ettökat anslag till dåliga vägar. Det finnsmånga grusvägar som måste förbättras och beläggas.JärnvägarDet våras för järnvägsåkandet, de satsningar som gjortspå riksnätet har gett bra resultat. Det är en bra utvecklingsom har startats och som måste fortsätta och utvecklas så attäven de mindre banorna får en tätare och snabbare trafik.Pendeltrafik till befolkningscentra och mellenbefolkningscentra är också viktiga satsningar.Att begränsa bilåkandet är kanske den effektivasteåtgärden för att få en bättre miljö. Därigenom minskar demiljöstörande utsläppen och därmed bör försurningen inaturen kunna minskas. Försurningen är ett allvarligtproblem för skogen i våra bygder, den tar skada. Allvarligär också försurningen av våra vatten i sjöarna ochvattendragen liksom för grundvattnet. Skall bilåkandetkunna minskas är det nödvändigt att göra tåget till ett braalternativ inte bara för persontrafik utan också för att lockaöver mer godstransporter på järnvägen. Betydligt mer avdet gods som transporteras på våra vägar kunde iställettransporteras på järnväg. För att det skall bli möjligt måsteSJ ändra en del på sitt sätt att arbeta.SJ har visat en obenägenhet att ge företag i bygden denservice som bra godstransporter innebär. Om nu inte SJklarar att plocka ihop gods från olika företag efterjärnvägsnätet borde man lämna ut det till privata företagsom kunde utföra detta arbete. När godset finns ihopsamlatkan det kopplas till SJ:s tåg. Många av de tungatransporterna, som är ett hinder på vägarna, för andratrafikanter, släpper ut mycket föroreningar och sliter påvägarna, borde gå på järnväg.Skall det vara möjligt att få fler människor att åka tågoch företagen att välja järnvägen för sina transporter krävsinvesteringar i järnvägar och rullande materiel. närstaten skall sälja ut företag anser jag att det är rimligt attanvända dessa pengar till nya investeringar. Järnvägar är enlångsiktig investering och borde vara ett brainvesteringsobjekt för dessa pengar.Nu när arbetslösheten är stor och det finns en storbyggkapacitet som inte utnyttjas, då borde det även varamöjligt att låna pengar för att tidigareläggajärnvägsinvesteringar.Pendel till GöteborgPendeltrafik till skulle ge en kraftig förbättringav kollektivtrafiken mellan och . Deinvesteringar som måste göras är väl använda pengar. Förstnär det finns ett tågalternativ som är lika bra som bilen, förden som pendlar till , kan vi räkna med att mantar tåget istället för bilen. En satsning på trafiken motGöteborg skulle dessutom bli en början på förverkligandetav en Götalandsbana.GötalandsbananSom sagts tidigare, de satsningar på järnvägen som gjortsär bra och de som planeras i och kringStockholm är bra, men för oss i är dentänkta Götalandsbanan mycket viktig.En bana med den sträckning som planerats, frånGöteborg över , , , Norrköpingoch till skulle ge hela drastisktkortare restid till såväl som . En sådanförbättring av kommunikationerna skulle få mycket storbetydelse för alla företag som finns i bygden. Det skulleockså bli mycket lättare att få ny företagsamhet att växafram.Götalandsbanan skulle knyta samman fyra av landetsstörsta centra, , , ochBorås, och direkt beröra 900 000 människor. Räknar man in ändpunkterna Göteborgoch kommer en Götalandsbana att ge omkring 4miljoner människor tillgång till en mycket bättreinterregional resemöjlighet.Götalandsbanan bör vara en bra investering, med detresandeunderlag som finns efter banan. De restider frånsamtliga orter efter banan till och Göteborgkommer att bli mycket konkurrenskraftiga med flyget.Genom en sådan här investering är jag övertygad om att dettotala resandet med tåg kommer att öka.Sedan två år tillbaka har ett tiotal av banan direktberörda kommuner gemensamt gjort ett stort arbete medatt utreda de fysiska och ekonomiska förutsättningarna.Kommunerna har i sin planering och i sina översiktsplanerarbetat in ett förverkligande av Götalandsbanan.Jag anser det angeläget att statsmakterna nu fattar beslutsom gör att planering och projektering av banan kan starta.Som tidigare påpekats i denna motion kan banan mellanGöteborg och ges en sådan standard att den blir ettförsta steg i ett förverkligande av den eftertraktadeGötalandsbanan.Övriga järnvägsförbindelserJärnvägen --och vidare till Vänersborghar en viktig uppgift att klara kollektivtrafiken mellanlänets två största befolkningcentra. Investeringar i bananoch i den rullande materielen är nödvändiga för att ge enbra trafikservice.Kust-till-kustbanan är en viktig förbindelse mellanvästkusten och östkusten. Med en snabb förbindelse mellanBorås och kan Kust-till-kustbanan också fåbetydelse som matartrafik till påGötalandsbanan. Det är mycket angeläget med en tätaretrafik på banan.HögskolanHögskolan i är viktig för Sjuhäradsbygdensutveckling. har varit pådrivande för att fåtillräckliga resurser till de små högskolorna. Uppbyggnadenhar gått steg för steg och utvecklingen fortsätter. Ett viktigtsteg var möjlighet till forskning och tilldelning avforskarresurser vid de mindre högskolorna. I åretsbudgetproposition är högskolorna ett av de områden därdet ges mer resurser för att utveckla dessa högskolor. Det ären medveten satsning för att hjälpa till med utvecklingen ihela . har fått en allt viktigarefunktion efterhand som den byggts ut och det finns ännu ettantal ämnen och utveckling av kurser som är önskvärda. Iårets motion skall jag inskränka mig till att föreslå enutvidgning av tekoutbildningen till för ett parutbildningar.Treårig textilutbildningDe båda utbildningarna textilingenjörslinjen ochtextiloch konfektionslinjen föreslår jag skall förlängas medett år till . Då kan dessa utbildningar avslutas med enkandidatexamen. En sådan utvidgning av dessautbildningar är viktig av flera skäl.Utländska motsvarigheter till dessa båda tekolinjer ärgenomgående minst treåriga och leder fram till enakademisk grundexamen. Som den svenska utbildningen ärnu är den för kort för att kunna ingå i utbytesprogram medandra länder. Utländska studerande får inte tillgodoräknasig svenska kurser, som en del i sin egen grundutbildning.Den nuvarande utbildningen ger otillräcklig grund försvenska studerande att gå vidare till mastersutbildning iandra länder. Med ett närmare samarbete i infördörren, både inom utbildning och andra områden, bordedet vara naturligt att göra svenska utbildningar sådana attde kan inordnas i ett större utbildningsutbyte med andraeuropeiska länder.För den som vill fortsätta och gå en forskarutbildning gerinte den nuvarande tekoutbildningen, i dessa ämnen,behörighet att göra det. Detta är mycket allvarligt eftersomde studerande på de båda tekolinjerna är viktigarekryteringsgrupper för framtida forskarutbildning inomtekoområdet. Det har rått en hård konkurrens omutbildningsplatserna på tekolinjerna vilket lett till att destuderande på dessa linjer är mycket kvalificerade. Denbegränsning som finns till är ett slöseri medkompetens.Högskolan har tagit fram kursplaner för treårigatekolinjer. anordnas, med medel från LIF-anslaget, ettåriga påbyggnadskurser för dem som hittillsgått igenom tvåårig utbildning. De resurser som finns i dettaanslag är otillräckliga, högskolan i har avsevärt lägreLIF-anslag än motsvarande mindre högskolor. Ledningenvid högskolan har dock bedömt värdet av dessapåbyggnadskurser så stort att man trots knappa resurserbeslutat sig för att ge de tekostuderande denna möjlighet.Påbyggnadskursen är sådan att kraven förforskarförberedande utbildning är uppfyllt.Jag föreslår att de båda tekolinjerna görs treåriga och attHögskolan i , av de utökade resurserna till högskolan,/93 tillförs resurser för detta. De LIF-resursersom tas i anspråk för påbyggnadskurserna kan då återanvändas för sitt rätta ändamål. Antalet årsstudieplatser pådet tredje året bör vara 60. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den offentliga upphandlingen avtekoprodukter samt att mer av det som köps skall varaproducerat inom landet,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättringar av riksvägarna 41och 27,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att mer medel av väganslag ochresurser mot arbetslöshet används för att förbättra vägnäteti ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beläggning av grusvägar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på tågpendel --,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättring av Herrljungabanan,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ställningstagande för ett snartförverkligande av Götalandsbanan,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att /93göra textilingenjörslinjen och textil- och konfektionslinjenvid högskolan i treåriga.2