mot · GF02Ju425 · 1992-01-27 00:00:00 — Vid den 6 oktober 1989beklagade sig dess president, , överhovrättens ökande måltillströmning, vilken till följd avbristande resurser leder bl a till allt längrehandläggningstider. En åtgärd, som hon föreslog, varinrättande av en ny hovrätt, lokaliserad till med endomkrets omfattande i vart fall , ochVärmlands län.Någon ny hovrätt har inte inrättats i landet sedan man islutet av , till följd av ändringar irättegångsbalken, tillskapade hovrätterna för VästraSverige () och Nedre (). Islutet av tillsattes dock en utredning för attgranska lämpligheten av att inrätta en hovrätt i detmellansvenska inlandet. I betänkandet föreslogsinrättandet av en hovrätt i . Som namn föreslogsBergslagens hovrätt och den skulle ha ,, och som domkrets.Dessvärre förverkligades inte förslaget.Riksdagens berörda utskott har, när rättskipningensorganisation varit på tal, såväl som under1980-talet, ställt sig bakom principen att rättskipningenborde vara i största möjliga utsträckning lokalt förankrad. Ijustitiedepartementets idéskiss ''Domstolar ''(DsJu 1989:2) ägnas ett särskilt avsnitt åt domstolarnaslokala förankring. Den regionala rättskipningen tasvisserligen inte upp, men vad som anförs om den lokalrättskipningen gäller i mångt och mycket även denregionala. Bl a framhålls följande som argument för lokalförankring: De som skall inställa sig vid domstolen slipperlånga resor till en för dem främmande miljö. Närheten tilldomstolen är -- i kombination med lekmannamedverkan --ägnad att stärka allmänhetens tilltro till verksamheten.Lokalt verkande domare får bättre kännedom om bygden.En lokal domstol är viktig för bygdens självkänsla. Endomstols betydelse för arbetsmarknaden på en ort skall inteunderskattas.Av de fyra ovan nämnda länen hör tillhovrätten för med somhovrättsort, och de övriga till , med Stockholmsom hovrättsort. Till en ny hovrätt kan man överväga attföra även och domsagor, belägna iSödermanlands län och hörande under hovrätt.Särskilt och , men ävenÖrebro län, ligger långt från respektive hovrättsort.Åtskilliga mål företas visserligen till huvudförhandlingutom hovrättsorten, främst i residensstäderna, dit hovrättenåker ut och håller ting. Vad som då vinns i fråga om närhetför människorna förloras emellertid för hovrätternas del itidsförluster och kostnader vid resor. Det finns även andraadministrativa svårigheter med vidsträcktahovrättsområden. Viss utjämning av hovrätternas storlekskulle också ske. Landet har sex hovrätter med sammanlagt32 avdelningar, av vilka har inte mindre än 15.En hovrätt av föreslagen omfattning skulle inte komma atttillhöra de allra minsta utan troligen bli jämnstor med Götahovrätt i Jönköping.Frågan om inrättande av en hovrätt i bör på nyttövervägas i ett läge där fått en så hårdarbetsbelastning att planerar att låtaÖrebro län fungera under i . Motden planerade flyttningen talar bl a de sämrekommunikationerna. Tanken på flyttning har inget stöd hosregionåklagarmyndigheten eller bland åklagarna i Örebro.För en hovrätt i talar således att landet skulle fåen rationellare indelning i hovrättsområden, varvid Sveahovrätt och hovrätten för skulle avlastas ochatt människorna inom berört område skulle få bättresamhällsservice. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av en sjunde hovrättlokaliserad till .