ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02K404 · 1992-01-27 00:00:00 — Straffbarhet för vissa våldspornografiska alster Vad är Du beredd att göra åt följande -- Du kvinna ochpolitiker?'' Så har många kvinnor skrivit till kvinnligapolitiker i olika partier och bl.a. till i anledning av att vissa grovt kränkandepornografiska alster inte faller under begreppet''sexuellt våld eller tvång''. Därmed gäller inte straffbarhetför pornografiska framställningar som av många människoruppfattas som djupt anstötliga och vida överstigandeanständighetens gräns.Ett par exempel:Enligt en hovrättsdom av (mål B 520/89)ansågs inte videogram med bilder på s.k. fist-fuckinginnehålla sexuellt våld eller tvång och den person somåtalats för olovlig spridning av videogram med våldsinslagfriades helt. S.k. fist-fucking innebär att knytnäven ocharmen förs upp i kvinnans underliv. Enligt den medicinskabedömningen i fallet ''hade förfarandet för de personer sommedverkar i de aktuella videogrammen inte givit upphov tillsmärta i den mening att genomförandet inneburit lidande''. ''Vilken kvinna skulle säga att detta inte är våld?'' ''Återigen har svenskt rättsväsende friatporrindustrin och vi kvinnor står rättslösa. Hur mångakvinnor kommer inte att våldtas på det här sättet nu närdenna reklam är legitimerad att spridas ännu mer äntidigare? ''Enligt en artikel i den . 1991hade JK friat en porrserie av grövsta slag. Av artikelnframgick: ''En man hugger huvudet av en kvinna och sätteristället dit huvudet av sin älskarinna, som omkommit i enbilolycka. Efter transplantationen har mannen samlag medsin skapelse. Denna ruggiga historia återges i en bildserie iett nummer av den svenska porrtidningen har polisanmälts av flera privatpersoner iLinköping och därefter granskats av justitiekanslern. ''Enligt JK kan ovanstående inte betecknas som sexuelltvåld eller tvång enligt gällande lag.Vid fråge- och interpellationssvar harjustitieministern uppgivit att ''det är väsentligt att det finnseffektiva bestämmelser mot spridande av våldspornografi,eftersom pornografi av den arten ofta förmedlar en grovtkränkande och nedvärderande bild av kvinnor''.Justitieministern uppgav också att JK har ett uppdrag attutreda denna fråga och att resultatet skall redovisas under1992.Vi vill med denna motion understryka vikten av attbegreppet ''sexuellt våld eller tvång'' i pornografiskasammanhang preciseras bättre än i rådande lagstiftning ochlagtillämpning. Våldspornografiska framställningar medkvinnor som ''offer'' och som av normalt funtade människormåste anses skrida över anständighetens gräns måste kunnamedföra straffbarhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attbegreppet ''sexuellt våld eller tvång'' i pornografiskaframställningar bör preciseras ytterligare och att grundenför straffbarhet bör skärpas i enlighet med motionens syfte.
mot · GF02K405 · 1992-01-27 00:00:00 — ''Till olaga våldsskildring gör sig den skyldig som istillbild eller i en film, ett videogram, ett televisionsprogrameller i andra rörliga bilder skildrar sexuellt våld eller tvångmed uppsåt att bilden eller bilderna sprids eller som spridersådan skildring, om inte gärningen med hänsyn tillomständigheterna är försvarlig.'' Så lyder lagtexten somskall hindra våldspornografi.Vid flera tillfällen har tidningar, videogram m.m. somvisat sexuellt våld och tvång anmälts. Tyvärr har mångaärenden avskrivits utan åtgärd.Många är mycket upprörda över den dom i hovrätten förvästra som avkunnades . Där ansågs s.k.fistfucking ej vara straffbart sexuellt våld eller tvång!Förarbetena till ''videovåldslagen'' skiljer på fiktivt ochverkligt våld och talar utförligt om faran i att skildra någotsom i verkligheten är smärtsamt, som njutningsfullt. Menefter ett läkarutlåtande som åberopades i hovrättsdomen ivästra har man inte längre kunnat klassificera''fistfucking'' som våld. Eftersom de då aktuella bildernafriades fick porrbranschen ett efterlängtat prejudikat.För straffbarhet krävs att det avbildade våldet är avkvalificerat slag eller att situationen innehållertvångsmoment av sadistisk, kränkande eller nedvärderandeart.Hur bedöms dessa kriterier? Det tycks råda ettjuridiskt vakuum. Vad är otillåten våldspornografi?Snabba åtgärder måste vidtagas, så att lagstiftarensintentioner uppnås. Marknaden för våldspornografi skall ejfå utvecklas, därför att tolkningen av ''sexuellt våld ellertvång'' tycks vara ett tvisteämne i våra domstolar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder gällande lagen om olagavåldsskildringar.
mot · GF02K406 · 1992-01-27 00:00:00 — Hovrätten för västra friade endistributör av s.k. bisarr pornografi. Porrbranschen fick sittefterlängtade prejudikat. råder ett juridisktvakuum. Det finns ingen klar gräns för vad som ärotillåten våldspornografi. Åklagare lägger ner åtal,rättegångar fryses och marknaden för extremporr frodas.Enligt våldsskildringsrådet är det inte rimligt att det somför varje normalt utrustad människa skulle vara smärtsamtgodtas som ickevåld för att det inte kan bevisas att just denavbildade människan skadas. Om lagtexten ger utrymmeför en sådan tolkning bör den ändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att16kap. 10b§ , om olaga våldsskildring, bör ses över.
mot · GF02K407 · 1992-01-27 00:00:00 — Förbud mot spridning av vissa porrfilmer Fist-fucking är förnedrande för kvinnor och män. Detinnebär att knytnävar körs upp i kvinnors underliv i avsiktatt ge sexuell tillfredsställelse. Denna form av ''samlag''visas på videofilm.Sådana filmer anmäldes till 1989 förolovlig spridning av videogram med våldsinslag. Tingsrättensåväl som hovrätten för västra friade medmotiveringen att videogrammen inte kan anses innefattasådana inslag som utgör straffbara skildringar av sexuelltvåld, d.v.s. de sexuella aktiviteterna i filmerna ansågs intevara ägnade att framkalla smärta.Mot dessa domar har många kvinnor reagerat med allrätt. Överläkare har som sakkunnig gettett utlåtande huruvida fist-fucking är ägnat att framkallasmärta hos den som blir utsatt för det. Hans utlåtandesammanfattas av hovrätten på följande sätt:Fist-fucking, varmed torde avses införandet av hela ellerdelar av en hand i slida eller ändtarm i avsikt att ge sexuelltillfredsställelse, skulle hos en oförberedd, ickemedverkande och av droger opåverkad människa utantvekan framkalla både akut vävnadsskada och smärta medreflexmässiga och volontära motreaktioner, som säkerligenskulle omöjliggöra ett genomförande. Skador och smärtakan emellertid undvikas bl.a. genom ett gradvis uppövandeav slemhinnor och muskler medelst ett försiktigt införandeav allt större föremål , genomriklig användning av glidmedel och genom påverkan avdroger med avslappande och smärtstillande effekt. EnligtHans Bergströms samlade bedömning har förfarandet förde personer som medverkar i de aktuella videogrammeninte givit upphov till smärta i den mening att genomförandetinneburit lidande.Även om kvinnorna som medverkar i filmerna inteskulle lida eftersom det bl.a. saknas ''blod på handen ochkring kroppsöppningarna'', så kan andra kvinnor kommatill skada och har redan gjort det. Det finns kvinnor somblivit våldtagna på detta brutala och förnedrande sätt ochdärvid fått allvarliga skador. Filmerna kan stimulera män tilldetta sjuka beteende. De kan ju få uppfattningen att detinte medför skador precis som läkaren konstaterade efteratt ha studerat videogrammen.Den här typen av filmer hör inte hemma i ett civiliseratsamhälle. Därför bör det vara möjligt att genom lagstiftningstoppa spridning av videogram med fist-fucking.Regeringen bör få i uppdrag att återkomma till riksdagenmed förslag till en lag i detta syfte. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fist-fucking.
mot · GF02K411 · 1992-01-27 00:00:00 — eller senare inträffar i de flesta människors liv enperiod när man funderar mycket kring sin egen identitet.Härkomst, uppväxt och ursprung spelar då roll. Särskiltviktig blir frågan om ursprunget för dem som växer upp utanen eller båda av sina biologiska föräldrar.Det borde därför vara en självklar uppgift för samhälletatt bidra till att den enskilde får del av all tillgänglig kunskapom hans eller hennes ursprung. Enligt harsocialnämnden skyldighet att medverka vid fastställande avfaderskap.Vid insemination har rätten till vetskap om ursprungetbedömts så viktig att det skrivits in i sekretesslagen (7 kap. 1 §) att barn har rätt att få veta namnet på denspermagivare som är dess biologiske far.Det framstår således som märkligt att sammasekretesslag lämnar utrymme för hemlighållande avfaderskap i vissa fall. Vid rättslig prövning i kammarrätteni har fastställts att utlämnandet avfaderskapsuppgift i det aktuella fallet innebar sådant menför fadern att uppgiften ej lämnades ut.Vi finner det oacceptabelt att eventuellt men för fadernskall ha större vikt än en människas intresse av att veta sittbiologiska ursprung. Sekretesslagens 7 kap. 4§ bör ändras så att det aldrig skall vara möjligt attsamhället har uppgifter om en människas föräldrarsidentitet utan att kunna lämna ut dem till den det berör.Denna förändring bör ske skyndsamt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändring isekretesslagen beträffande föräldraskap.
mot · GF02K412 · 1992-01-27 00:00:00 — Samhällets mål är att främja jämställdhet mellan könenoch uppfattningen om kvinnors och mäns lika värde. I vissapornografiska skildringar förmedlas en bild som ofta ärdirekt stridande mot detta mål.Den s.k. våldspornografin innehåller skildringar därkvinnor utsätts för grova sadistiska handlingar och därkvinnan reduceras till ett objekt. Att sådana skildringar kanpåverka mäns uppfattning om kvinnor i negativ riktning äruppenbart. Den bild av kvinnan som pornografin förmedlarär ofta kränkande och förnedrande.För att tillgodose efterfrågan av en viss sorts pornografihar producenter utvecklat metoder att kringgålagstiftningen. Det gäller bl.a. användandet av barn i dessasammanhang. För att inte barnpornografilagstiftningen skakunna åberopas används för fotografering äldre barn somkläds i barnkläder och utrustas med slickepinnar, dockor,nallebjörnar m.m. Dessutom används texter och rubrikersom anspelar på yngre barn. Denna kombination bordekunna sammanvägas vid beivrande av brott. Syftet äruppenbart, läsaren ska uppfatta helheten som enbarnpornografisk skrift. I detta sammanhang bör nämnassådana specialområdesskrifter såsom incestbarnpornografi.Trots diskussioner, kampanjer och straffskärpningarunder senare år har detta inte lett till att producenter ochförsäljare sanerat utbudet utan tvärtom. och filmer har blivit råare, mera förnedrandebåde för kvinnor och män.Enligt uppgifter i massmedia har pornografiska seriermed de mest sadistiska och förnedrande bilder ochskildringar inte befunnits omfattas av nuvarandelagstiftning.Det är dags att göra en allmän översyn av lagstiftningenoch dess tillämpning som berör pornografin för att stävja enfortsatt utbredning av förnedrande skildringar av barn ochkvinnor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en allmän översyn avden lagstiftning och dess tillämpning som berörpornografin.
mot · GF02K413 · 1992-01-27 00:00:00 — Avskaffande av reklamförbudet i YGL antog för första gångenpå en helt grundlag -- YGL. Det hela var ettkompromissförslag som ingen var riktigt nöjd med.Grundlagsförslaget antogs mest för att alla var ungefär likamissnöjda.Yttrandefrihetsgrundlagens syfte var att skyddaetermedier på ungefär samma sätt som de tryckta mediernaär skyddade i tryckfrihetsförordningen. YGL erbjuder dockinte etermedierna något starkt rättsligt skydd. Mediernasrätt till fri finansiering är begränsad i YGL 1:12, en paragraf som ger möjlighet att införa ettgenerellt reklamförbud i radio och TV. Den självklarajämförelsen med tidningar -- att staten skulle ha rätt attförbjuda annonsering i pressen -- visar hur absurd lagtextenär.I lagens förarbeten motiveras detta kryphål med att manmåste kunna förbjuda från att påbörjareklamsändningar. Argumentet är svagt. Det måsterimligen finnas andra möjligheter för Riksdag atthindra styrelse från att löpa amok och heltsjälvsvåldigt införa reklam. finansieringskall inte regleras genom grundlagsstiftning.En grundlag skall dessutom räcka länge, kanske . Vid det laget kan nog bara mediehistorikerberätta om vad var för någonting. Självfalletborde inte en svensk grundlag då behöva dras med det storahål som gjordes för skull.Låt oss därför göra våra efterkommande en tjänst och rättatill det här misstaget . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i yttrandefrihetsgrundlagen att etermediers rätt tillfri finansiering slås fast.
mot · GF02K414 · 1992-01-27 00:00:00 — ''Endast svenska personnummer har'', skulleman kunna säga med en lätt travesti, eftersom vårt tio-siffriga personnummer har varit unikt. I jämförelsemed att använda namn som identifiering gerpersonnummeranvändning en mycket större säkerhet. Menendast kombinationen av namn och nummer ger i principmaximal säkerhet.I , och utnyttjas personnummer på ungefär samma sätt som i ,även om konstruktionerna skiljer sig. Även i andra ländersom , och har personnummeranvänts . Många europeiska stater förberederpersonnummersystem, några efter svensk förebild. Dettaökar risken för förväxlingar av individer med olikanationalitet.Det finns redan exempel på sådan förväxling. I ett fallhade en norsk medborgare i ådömts böter för försöktill smuggling av spritdrycker. får ensvensk person en betalningsanmaning avseende dessa böter.Han hör av sig till åklagare i och efterundersökning visar det sig att föreläggandet är utfärdat påen norsk person vars första 10 siffror i hans 11-siffrigapersonnummer överensstämmer med svenskens. Efterdetta klarläggande och diverse korrespondens raderas såanmärkningen i , ochkronofogdens register! Mannen ifråga har lätt attkommunicera med myndigheter, men det är lätt attföreställa sig hur en ängslig person kunde ha reagerat.Om man kombinerat personnummer och namn hademisstaget i detta fall troligen undvikits, men med fler ochfler länder som tillämpar personnummerregistrering i någonform ökar risken för förväxlingar. Det är av denanledningen dags att överväga åtgärder för att minimeraförväxlingsrisken vid användning av våra svenskapersonnummer, exempelvis genom att förse dessa med ettS-prefix i likhet med postnumren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förväxlingsrisk vidpersonnummeranvändning.
mot · GF02K415 · 1992-01-27 00:00:00 — För många ålderspensionärer utan eller med låg ATPoch utan andra sidoinkomster kan det vara storaekonomiska problem, om många utbetalningar kommer påsamma månad.På de områden som riksdag och regering kan påverka,borde det gå att åstadkomma en bättre spridning avbetalningarna. Det jag närmast åsyftar är telefonräkningaroch TV-licenser. Dessa båda kommer på samma månad.Det torde vara ganska enkelt att ändra på detta förhållande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om olika betalningsperioder.
mot · GF02K416 · 1992-01-27 00:00:00 — Påföljden för olovlig sändning av radioprogram I radiolagen stadgas att den som sänder radioprogramutan erforderligt tillstånd döms till böter eller fängelse ihögst (10§4. ).Enligt vår uppfattning förefaller påföljden fängelse förbrottet olovlig sändning av radioprogram, varmed menassändning av ljudradio- eller TV-program, som orimligthård, särskilt om man beaktar att sändning av radioprogramfaktiskt är en grundläggande fri- och rättighet. Här är det jufråga om en form av yttrandefrihet som inskränkts genomsärskild lagstiftning. Med hänvisning till anförda hemställsatt beslutar ta bort fängelse i straffskalan försändning av radioprogram utan erforderligt tillstånd.
mot · GF02K417 · 1992-01-27 00:00:00 — Ett öppet, levande, pluralistiskt och demokratiskträttssamhälle måste som en av sina främsta grundvalar haen vidsträckt yttrandefrihet. som det finns ettstarkt legitimt behov av att skydda den enskildes intressenoch integritet i vissa sammanhang.Sverige anses ha en -- med internationella mått mätt --både smått unik och generös så kallad offentlighetsprincip,vilken också slås fast på olika ställen i flera av våragrundlagar. Vissa grundlagsrum medger dock möjlighetenatt genom vanlig lag och föreskrifter inskränkaoffentligheten och yttrandefriheten, bland annat för att genödvändigt skydd för olika särintressen såsom den enskildesintegritet, rikets säkerhet med mera.Såväl sekretesslagen som datalagen anger till exempelett flertal sådana inskränkningar och undantag. De harefterhand kompletterats med nya lagrum och vissabestämmelser har också skärpts. Till detta kommer så enmängd sekretessföreskrifter som olika myndigheterutfärdar. har vi fått en tämligen snårig ochsvårgenomtränglig djungel av sekretessbestämmelser.Det finns anledning anta att en delsekretessbestämmelser försvårar eller omöjliggör en igrunden sund -- och för ett öppet, demokratiskt samhällenödvändig -- kontroll och insyn. Problemet aktualiserasibland till exempel i vissa dataregistersammahang ifråga omtillstånd för inrättande av visst register och samkörning avregister.I en del fall kan detta få till följd att informations- ochyttrandefriheten träds för när genom att viss uppgift inte äråtkomlig för till exempel en journalist. På så sätt kan ettväsentligt allmänintresse åsidosättas. I andra fall kanföljden bli att den enskilde medborgaren utestängs frånrätten till information som är av personlig betydelse ochsom vederbörande söker på egen hand.Mot denna bakgrund framstår det som angeläget att seöver den samlade svenska sekretesslagstiftningen jämtetillämpnings- och följdföreskrifter i syfte att -- där så kan skeutan menligt intrång eller förfång för den enskilde ellervitala intressen för rikets säkerhet -- gallra och förstärkaskyddet för den så kallade offentlighetsprincipen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en allmän översynav sekretesslagstiftningen jämte följdföreskrifter i syfte attförstärka skyddet för den s.k. offentlighetsprincipen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen i övrigt anförts om informations- ochyttrandefrihetens betydelse för kontroll och insyn i ettöppet, demokratiskt rättssamhälle.
mot · GF02K420 · 1992-01-27 00:00:00 — antog det vilandeförslaget till Yttrandefrihetsgrundlag, en helt ny grundlagsom reglerar yttrandefriheten i elektroniska ljud- ochbildmedier. YGL trädde i kraft den 1 januari 1992.Den nya grundlagen innebär utan tvekan en förstärkningav skyddet för yttrande- och informationsfriheten i dessamedier och äger närmast sin motsvarighet i en annangrundlag, Tryckfrihetsförordningen, TF, som regleraryttrande- och informationsfriheten i tryckta medier.I den kammardebatt som föregick höstriksdagens beslutframhölls från flera av de ledamöter som på olika sätt varitengagerade i arbetet med den nya grundlagens tillkomst --och även deltagit i ett första beslut, , omantagande av den nya grundlagen -- att ''det fanns vissabrister och skönhetsfläckar i lagen'' och att ''man inte kundevara nöjd på alla punkter'' och att ''det därför fannsutrymme för förbättringar här och var''. Just självamöjligheten och behovet av att ändra och förbättra YGL påvissa punkter framställdes av flera talare t.o.m. som ettbärande argument för att rösta ''ja'' till den nya grundlagen!Själva är vi helt obundna av tidigare agerande i fråganoch riktade vid kammardebatten därför hård kritik motvissa delar av grundlagsförslaget.Yttrande- och informationsfrihet är en av det öppna,demokratiska rättssamhällets viktigastegrundförutsättningar. Varje inskränkning i dessafundamentala friheter måste vara noga övervägda,preciserade och motiverade och dessutom hållas på ettabsolut minimum. Det är vidare nödvändigt att svensklagstiftning harmonierar med av ratificeradeinternationella konventioner.YGL:s 1 kap. 12 § andra stycket öppnar en möjlighet förlagstiftaren att utfärda generella förbud mot reklam.Bestämmelsen är uteslutande tillkommen för att tills vidarehålla de i ingåendeprogrambolagen fria från reklamsändningar. Public-service-verksamhetens struktur, organisation och finansiering ärdock inte en gång för alla given, utan måste fortlöpandekunna anpassas till tidens anda, den tekniska utvecklingensmöjligheter och inte minst marknadens krav och villkor.Det är vidare troligt att public-service-verksamheten, inteminst av rättslikhetsskäl, i fortsättningen bör regleras i lagsnarare än genom avtal.Möjligheten att kunna utfärda generella reklamförbudär en orimlig inskränkning av informations- ochyttrandefriheten som inte hör hemma i ett öppet,demokratiskt rättssamhälle. Reklam som huvudsaklig ellerkompletterande inkomstskälla för elektroniska ljud- ochbildmedier är en nödvändighet för deras möjligheter attexistera och överleva på samma sätt som reklam är enförutsättning för den fria pressens existens. Någonmotsvarande bestämmelse om möjlighet att i vanlig lagutfärda generellt reklamförbud finns mycket riktigt inteheller i Tryckfrihetsförordningen! Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avskaffa 2 kap. 12 § andrastycket, i yttrandefrihetsgrundlagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reklamen, public-service-verksamheten m.m.
mot · GF02K421 · 1992-01-27 00:00:00 — TV-våldet påverkar oss. Det vet vi. Bara i har vimer än erfarenhet av TV-tittandets effekter.Men vad vet vi om effekterna av videotittandet? Vad vetvi om effekterna av den våg av grovt underhållningsvåld,som förmedlas via det ständigt växande utbudet avinspelade hyrkassetter?Som förmedlare av grovt spekulativt underhållningsvåldär videon vida överlägsen TV:n, i synnerhet som vi harmöjlighet att se kassett efter kassett med extremavåldsinslag. Vi kan backa tillbaka filmerna och se de grövstavidrigheterna gång på gång.Våld föder våld sägs det ofta. Omvänt kan vi nog hävdabestämt att kärlek lever av att kärlek se. Att vuxenvärldenvill kämpa mot det våld som visas i många filmer kanförhoppningsvis påverka videoutvecklingen i positivriktning. Det är vi vuxna som producerar, importerar,distribuerar och tillhandahåller videofilmer ochvideoapparater i alla dess former. Därför bär vi ansvaretinför den uppväxande generationen.De flesta svenskar skulle reagera med avsky för envideofilm med extremt våld. De har en värderingsgrundsom får dem att vända sig mot denna typ av våld.Men för en grupp ungdomar som inte fått någon etiskgrunduppfattning kan det visade våldet i sig innebära ettförmedlande av värderingar som kan sätta djupa sår. Tänkom filmer med underhållningsvåld och filmer med extremtvåld leder till en idealisering av våldet! Precis som de flestalärt sig att avvisa grovt och meningslöst våld genom inlärdavärderingar så visar historien att det går att inläravärderingar som förhärligar våld riktat mot den enskildamedmänniskan.Efter snart 12 års debatt, utredande och lagstiftning ärdet fortfarande möjligt att helt lagligt hyra eller köpaen videofilm med våldsinslag, trots att den förbjudits avfilmcensuren. Vanlig spelfilm som skall visas offentligt påbiograf förhandsgranskas! Videofilm som hyrs ut eller säljshar samhället bara möjlighet att efterhandsgranska genomrättslig prövning.Trots att det kommit tre videovåldslagar (820801, 860101, 890101) och en lag (910101) har det ej inneburit att de mest våldsinriktadevideogrammen försvunnit från marknaden. Finnsvideogrammen ute på marknaden någon tid kommer deomedelbart att kopieras.Trots att förhandsgranskningsmodellen blir mindreeffektiv ju längre vi väntar med den, är den dock mereffektiv än varje form av efterhandsgranskning.Om vi i vuxenvärlden för våra barn och våra ungdomarsskull vill ha så få av de råaste filmerna tillgängliga ärförhandsgranskning en bra modell. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ett förslag till lag omförhandsgranskning av de filmer och videogram somförsäljs eller uthyrs till allmänheten.