mot · GG02Fi57 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin Det andra krispaketet lägger enligt vår mening en dödhand över småföretagsamheten i . Handeln har eftertillkännagivandet av det andra krispaketet mer eller mindreavstannat. Småbutiker inom alla branscher över hela landetfår knappt ihop till månadshyran. kommerföretag att ramla omkull likt brickor i ett dominospel.Effekten blir förödande.Konsumtionen kommer enligt prognoser att gå ned 4procent. Frågan är om det räcker. Att i ett läge med denstörsta arbetslöshet som vårt land upplevt lägga förslag somytterligare försämrar villkoren för dem som har detsämst ställt kommer att få förödande konsekvenser.Vi måste därför se till att det skapas verkliga arbeten ochatt svenska företag, alla kategorier, får möjlighet attåterigen börja blomstra. Detta kan ske bl.a. genomexportstöd, temporärt dramatiskt sänktaarbetsgivaravgifter, slopande av turistmomsen, sänkt ränta.Naturligtvis måste tillverkningsindustrin vara större änoffentlig sektor, om det skall bli någon välfärd att fördela.Det nya förslaget om arbetslivsutveckling har formen aven försöksverksamhet och skall pågå . Vi ärmycket kritiska till förslaget och dess utformning.Om förslaget genomförs så leder det till att det skapas enjättebyråkrati, där olika aktiviteter skall ordnas isamverkan mellan arbetsförmedlingen, kommuner, fackligaorganisationer, branschorganisationer, företag, folkrörelserm.fl.Vem skall ha det yttersta ansvaret för dennajättebyråkrati? Enligt vår uppfattning hade det varit bättreom arbetsförmedlingen ensam fått skötaarbetslivsutvecklingen, eftersom arbetsförmedlingarna harkunskap om marknaden, organisationer, föreningar m.m.Organisationer och föreningar som har mångalönebidragsanställda kanske ordnar kurser och s.k. caféer,men det förekommer , och till det behövs ingastatliga pengar. Skall man ha utbildningsbidrag för detta? Vitycker inte det.Regeringsförslaget gäller endast A-kasseberättigade.Vad händer med egna företagare i konkurs? Vad händermed människor med sociala problem, invandrare? Vad skallde göra?Vi frågar oss också vilka företag som ställer upp på detta.Egna företagare kan som regel av tidsbrist inte medverka påden här sortens praktikpool, eftersom de har fullt upp medatt försöka få sina företag att gå ihop.Vi säger nej till ''gubbdagis''!Förslaget om arbetslivsutveckling leder endast till attskjuta upp tiden för utförsäkring från arbetslöshetskassan.Det är enbart en uppehållande verksamhet. Vi har ettbättre förslag.Vårt förslag:Lägg pengarna på att köpa utbildningsplatser ellerutbildning i annan form hos arbetsgivarna i det privatanäringslivet. Det blir kanske inte 20 000 personer permånad som i propositionen, utan kanske hälften. Men igengäld får dessa människor en yrkesutbildning med storachanser att kunna fortsätta i arbetslivet, när konjunkturenvänder.Vi kan även tänka oss att människor som uppbärarbetslöshetsersättning gör en samhällsinsats av något slag,typ Hallstahammarmodellen, som är ett obyråkratisktsystem som anordnas av kommunen.Beträffande förslaget om att tillföra Komvux 143miljoner, och folkhögskolorna 106 miljoner anser viföljande: De föreslagna pengarna skall i så fall öronmärkasför yrkesutbildning. Anledningen till detta är att i storastäder har komvux ett väl uppbyggt system medyrkesinriktade linjer. Det har däremot inte små städer, därdet enbart finns teoretisk utbildning. Folkhögskolorna harenbart förberedande yrkesutbildning förutom enfritidsledarutbildning. Därför måste, enligt vår mening,pengarna öronmärkas till yrkesutbildningar ochyrkeskompletteringar.Det måste klart framgå att beredskapsarbeten även kansökas hos den privata företagsamheten.Utbildningsvikariat är ett misslyckande. Om man minsta kunskap om företag vet man att dessa inte gärnaanställer vikarier, vilket förekommer inom den offentligasektorn. Frågan om utbildningsvikariat i det privatanäringslivet bör utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetsförmedlingarna isamråd med arbetsgivaren får sköta arbetslivsutvecklingen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de medel som avsetts gå tillarbetslivsutveckling i stället används till att bekosta köp avutbildning och utbildningsplatser hos det privatanäringslivet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett allmänt system tillskapassom går ut på att de som uppbär arbetslöshetsersättning börkunna åläggas att göra en samhällsinsats av något slag,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de medel som avses tillföraskomvux, , och folkhögskolorna, 106miljoner kronor, i stället skall användas föryrkesutbildningar och yrkeskompletteringar,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt beredskapsarbeten får sökas hos den privataföretagsamheten,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att frågan om utbildningsvikariatinom det privata näringslivet utreds.