mot · GF02U218 · 1992-01-27 00:00:00 — 80-talet innebar en tillbakagång i medökad fattigdom och ojämlikhet. BNP per capita minskademed , men inte jämnt fördelat. Antaletfattiga i ökade från 136 miljoner, eller ,till 183 miljoner, , i slutet av 80-talet.Denna ihållande ekonomiska kris är ett hot mot dedemokratiska processer som påbörjats i mångalatinamerikanska länder under samma 80-tal.Kuba har allmänt erkänts som ett undantag iLatinamerika och tredje världen när det gäller framgångarinom utbildning och hälsovård, samt elimineringen av svältoch misär. har barnadödligheten minskat från denlatinamerikanska nivån på 60 per tusen levande födda till10,, i nivå med de rikaste industriländerna.Medellivslängden har ökat från den latinamerikanska 60-årsnivån till . Det innebär att många hundratusentalskubaner räddats till livet. Den låga barnadödligheten ochhöga medellivslängden beror inte bara på myckethöga läkartäthet, och husläkarsystemet, utan också på attkubanen i gemen kunnat äta sig mättpå näringsrik kost. I är av befolkningenakut undernärd och är undernärd.Där är också mer än var fjärde vuxen analfabet, liksompå tidigare. Men kan alla på läsa och skriva.100 miljoner barn och ungdomar saknar tillgång till skolaoch grundläggande utbildning i . På fåralla grundskola och andelen som går vidare tillyrkes- och universitetsutbildning är lika stor som i de mestutvecklade industrinationerna. Den tekniska ochvetenskapliga forskningen befinner sig också på hög nivå.Som exempel kan nämnas den medicinska forskningen somlett till många nya behandlingsmetoder och läkemedel, somKuba har patent på.Dessa framgångar är internationellt erkända. Däremothar med rätta kritiserats för begränsningar av tryck-och organisationsfrihet, avsaknaden av flerpartisystem samtförföljelser mot opposition med politiska fångar.Efter en stark ekonomisk utveckling fram till mitten av80-talet har också nu drabbats av akuta ekonomiskasvårigheter, som en följd av sammanbrottet i handeln meddet f.d. . Den ekonomiska tillväxten har förbyttsi tillbakagång, framför allt på grund av oljebrist somförsvårar transporter och industridrift. haroljetillgången minskat med nästan hälften från 13 miljonerton till drygt . Omorienteringen till nyamarknader för export och import försvåras av denekonomiska blockad från sida, som varit den direktaorsaken till beroende av handeln med fornakommuniststater i öst. Risken är stor att grunden rycksundan för den sociala välfärd som byggts upp under 30 år.USA:s ekonomiska embargo begränsar sig inte till attstoppa all handel mellan och utan hindrar ocksåhandel och samriskföretag mellan företag i tredje land ochKuba. kan därmed inte utnyttja sina storanickelreserver för att lösa landets ekonomiska svårigheter,och inte exportera sina nya läkemedel, som för vissasjukdomar är de enda som ger bot. Inköpen av medicinskoch teknisk utrustning försvåras. Två svenska företag harsett sig föranlåtna att bryta avtal om försäljning av sådanaprodukter på grund av att informerat sig om att deinnehåller vissa delar av USA-ursprung.Den yttre pressen på att fullfölja sin utvecklinginom utbildning, hälsovård, teknik, vetenskap ochindustrialisering genom att införa flerpartisystem, samttryck- och organisationsfrihet är stark. En utveckling i denriktningen, och tilltron till avsikten hos den rika i-världen,motverkas dock av ekonomiska krigföring. På grundav det historiska förhållandet mellan och ,uppfattar kubanerna politik som en traditionellsupermaktspolitik för dominans över randstater, ungefärsom de baltiska staterna uppfattat Sovjetmakten. Varjeförsök att på den vägen tvinga kubanerna till inreförändringar möter inte bara regimens utan också en starknationell känsla hos befolkningen.Detta inser de latinamerikanska och karibiska ländernasom verkar för integration i ochKaribien samt för ett hävande av . Även kubanska dissidenter inom ochutom landet hävdar att blockadens upphävande är enförutsättning för en fredlig utveckling av demokratin påKuba. och , och även EG, harprotesterat mot anspråk på att bestämma överföretag i andra länder och deras handel med , oavsettom de är dotterföretag till USA-bolag.I detta läge skulle handel och ekonomiskt och tekniskt-vetenskapligt samarbete mellan och , ochEuropa, kunna bidra till att minska kubanernas fruktan fören återgång till beroende av , och minska spänningenoch känslan av inringning. Det skulle öka tilltron tilldemokratiernas humanitära inställning och intresse för detkubanska folkets välfärd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verkar för attexportkrediter beviljas för handel med , att tekniskt-vetenskapligt samarbete med fortsätter samt attekonomiskt stöd bör utgå för kulturellt utbyte.