mot · GF02Fi75 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) De förslag som regeringen lämnat i prop 1991/92:150som rör den kommunala ekonomin har stora förtjänster. Bla tydliggörs rollfördelningen mellan staten ochkommunsektorn i olika avseenden. Vidare förenklas denstatliga stödgivningen till kommuner och landsting. Jagtycker dock att förslaget till statligt utjämningsbidrag tillkommunerna borde ha givits en mera rättvis utformning.Jag är liksom finansministern väl medveten om desvårigheter som föreligger att konstruera ett system som avflertalet kommuner upplevs som rättvist. Som framgår avprop 1991/92:150 är flertalet remissinstanser mycketkritiska mot det strukturkostnadsindex som regeringenföreslår skall ligga till grund för beräkning av tillägg elleravdrag till grundbeloppet i inkomstutjämningen. Mångaremissinstanser anser att strukturindex bör kompletterasmed andra faktorer. Enligt flera remissinstanser har detgleshetsbegrepp som kommunalekonomiska kommitténanvänt och på vilket regeringens förslag bygger inte tagithänsyn till att det kan innebära stora kostnader för enkommun att ha ett stort antal små tätorter. Vidare harframhållits att kommitténs förslag ej tar hänsyn till despeciella förhållanden som gäller ö-kommuner. Jag noterarockså med tillfredsställelse att finansministern delvisinstämmer i den framförda kritiken från remissinstansernamot förslaget till strukturkostnadsindex.Gotlands kommun är en av de kommuner som hårdastdrabbas av regeringens förslag till nytt statsbidragssystemför kommuner och landsting. Den långsiktiga effekten av denya statsbidragsreglerna innebär enl Sv Kommunförbundetför den primärkommunala delen en minskning avintäkterna med ca l43 Mkr, vilket motsvarar 3:35kronor/skattekrona i utdebitering. Denna innebär attGotlands kommun ligger på tionde plats bland dekommuner som får vidkännas de största nedskärningarnaav det statliga stödet i det nya bidragssystemet. Detta fårsjälvklart stora konsekvenser för kommunens ekonomi -- bla måste antalet anställda drastiskt minskas.Jag anser att strukturkostnadsindex bör utformas så attGotlands kommun får kompensation för ö-läget genominförandet av en särskilt ö-faktor. skiljer Gotlandfrån den närmast belägna punkten på det svenskafastlandet. Ett avstånd som på land inte är långt. Men niomil hav blir ett avstånd som i stor utsträckning isolerarGotland från resten av . För kommuninnebär exempelvis detta att möjligheter till samverkanmed andra kommuner för gemensamma och därmedkostnadseffektivare lösningar för att tillgodose invånarnasservicebehov saknas. Högre kostnader för vissaverksamheter blir därmed oundvikliga. konstaterar i sittbetänkande har exempelvis i nuvarandebidragssystem en förhöjd grundgaranti utifrån en särskild ö-faktor.Den glesbygdsfaktor som ingår i strukturkostnadsindextar störst hänsyn till en gles glesbygd och gynnar kommunermed stor yta. Den täta glesbygd som har medmånga boende i glesbygd på hela ön men ändock på enrelativt liten yta får ett lågt index. Glesbygdsfaktorn imodellen blir ett mått som inte fullt ut tar hänsyn till antaletboende i glesbygd. Vidare tas inte hänsyn till hurkommunernas tätortsbefolkning är fördelad. Exempelvis ärGotlands kommuns tätortsbefolkning på totalt 3l 659invånare fördelad på l4 tätorter, vilket självklart leder tillökade kostnader för den kommunala servicen.Mot ovan angivna bakgrund bör den särskildaexpertgruppen för översyn av strukturutjämningen få iuppdrag att lägga fram förslag till nyttstrukturkostnadsindex där glesbygdsfaktorn får en ändradutformning och ökad vikt i enlighet med ovanstående ochdär, även det i enlighet med ovanstående, en särskild faktorför ö-läget ingår.Under åren 1993 och 1994 förlorar kommungenom de föreslagna förändringarna rörandestrukturkostnadsindex resp. . Iavvaktan på ett ändrat strukturkostnadsindex börkommunen kompenseras härför genom ett särskilt ö-faktorbidrag . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den särskilda expertgruppenför översyn av strukturutjämningen bör få i uppdrag attlägga fram förslag till ett nytt strukturkostnadsindex därglesbygdsfaktorn får en ändrad utformning och ökad viktoch där en särskild faktor för ö-läget ingår i indexet,2. att beslutar att införa ett särskilt ö-faktorbidrag på 20 milj.kr. och på 60 milj.kr. tillGotlands kommun utöver det statliga utjämningsbidraget ienlighet med vad i motionen anförts.