ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Kr431 · 1992-01-27 00:00:00 — Våra folkhögskolor utför en av alla erkänd insats ifolkbildningens, utbildningens och bildningens tjänst.Genom sin anknytning till sin lokala region bidrarfolkhögskolan till att göra nätet av studiemöjligheterfinmaskigare och mer tillgängligt för många grupper avmänniskor som annars lätt skulle missa chansen till ennödvändig grundutbildning för vidare studier. Den djuptdemokratiska intention som alltid har väglett folkhögskolansom institution har haft som målsättning att på ett unikt sättåstadkomma ett möte mellan praktisk erfarenhet ochteoretiskt inhämtad kunskap, en kombination som på ettlyckligt sätt har präglat många elever som har passeratgenom dessa skolor.Det är angeläget att denna för tämligen unikaskolform, som genom sin flexibilitet har förmått att bevaraoch förvalta så många bildningstraditioner i landet, inte ifortsättningen på grund av ekonomiska möjligheter tynarbort. Tvärtom har ju folkhögskolan genom sin anpassbarhetinte bara kunnat bevara sin tradition utan också genom attta in nya inflytelser ställa in sig för de behov som varje nytid ställer.Handikappade, kvinnor och arbetslösa ärnågra av de grupper som i särskilt hög grad efterfrågarfolkhögskolans tjänster. Det är alltså angeläget att i dagenssituation, när staten måste kritiskt granska kostnader påolika områden, inse värdet av den ekonomiskasatsningen på folkhögskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkhögskolornas betydelse iutbildningens tjänst.
mot · GF02Kr503 · 1992-01-27 00:00:00 — 1978 och 1984 gjordes undersökningar av svenskarnasresvanor både i fråga om lokala och längre undersökningar.Resultaten av dessa undersökningar har varit mycketvärdefulla som underlag för analys av resmönster, somunderlag för prognoser och för forskning ompersontransporter. Undersökningarna finansierades medstatsmedel via departement och vissa myndigheter.Det är nu åter aktuellt och helt nödvändigt att skaffafram ett motsvarande material. Behovet av ett sådantkunskapsunderlag för trafik- och transportplaneringframstår som helt oavvisligt sett mot bakgrund av de mycketavsevärda satsningarna på infrastrukturen som planeras fördet närmaste decenniet. I jämförelse med kostnaderna fördessa investeringar synes även ett väl tilltaget belopp för attstudera resvanor och resmönster vara helt marginellt.Däremot är sådana kunskaper, nu och framöver,ovärderliga för att nå bästa resultat i forsknings- ochplaneringsarbete.Förutom de ovan nämnda äldre undersökningarna finnssedan 1988 en av turistråd kontinuerligt drivenundersökning av allt resande utom det dagliga närresandet.Undersökningen går under namnet Turist- ochresedatabasen, , och baseras på 24 000 intervjuer , vilket ger ett flerfaldigt störreunderlag än t.o.m. de tidigare nämnda, tillfälligaundersökningarna. De rese- och transportdata som på dettasätt fortlöpande tas fram nyttjas, förutom av turistrådet,även av företag och myndigheter genom abonnemang samtanvänds vid högskolor och universitet för utbildning ochforskning.Turist- och resedatabasen fyller mycket väl,kompletterad med ett avsnitt om lokalresor, kraven på ennationell, rullande resvaneundersökning för många olikaändamål både inom privat och offentlig sektor. TDBfinansieras till större delen av turistråd, menäven genom abonnemangsavgifter.Inför en omstrukturering av turistråd, syns risk att Turist- och resedatabasen inte kommer attkunna drivas vidare. Detta vore självfallet en avsevärd ochonödig förlust med tanke på det stora behovet av sådanakunskaper och självfallet till men för dem som redan i dagnyttjar undersökningens resultat för marknadsanalyser,forskning m.m. Denna risk måste undanröjas genom atttillräckliga medel via lämpliga anslag ställs till förfogandeför en huvudman att även fortsättningsvis driva Turist- ochresedatabasen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av Turist- ochresedatabasen.
mot · GF02Kr505 · 1992-01-27 00:00:00 — Professor har under många årargumenterat mot boxning. Hans och andra hjärnforskaresargument är tydliga: även lätta slag mot huvudet gerhjärnskador med neurologiska symtom. Det behövs inte enknockout med medvetslöshet för att skada hjärnan.Experimentell och klinisk hjärnforskning visar, ''-- att vidstötar mot huvudet rör sig den mjuka hjärnan inuti skallenshårda benfodral. Den kastas, tänjs, vrides, pressas -- mereller mindre. Är slaget lätt märker den slagne kanske inte såmycket och omgivningen märker ännu mindre''. Modernakliniska mätmetoder visar att hjärnan är påverkad.Till och med , förra världsmästaren itungviktsboxning, avråder barn och ungdomar från attbörja boxas och råder dem att börja med sporter som ärmindre farliga (ur en intervju i ).1989 dog en ung pojke av boxning. Han var ochblev under en amatörtävling nedslagen. Dåvarandeidrottsminister gav boxningsförbundet ochRiksidrottsförbundet i uppdrag att utredaomständigheterna kring nedslagningen. Därefter skulleregeringen dra slutsatser och besluta om åtgärder.Fortfarande finns inga sådana slutsatser.Vi inser att barn- och ungdomsboxningen också harpositiva sociala sidor. Den kan intressera barn ochungdomar som annars inte skulle vara aktiva i någonfritidsverksamhet. Men trots dessa goda effekter måste vikunna diskutera om boxning är en sport för växandeungdomar. Priset är att vi uppmuntrar en sport som harlångsiktiga negativa effekter för deras hjärnor. Det sägs idebatten att även andra idrotter orsakar hjärnskador. Ja,tyvärr men skillnaden är att då är det oavsiktligt, boxninggår ut på att skada motparten.I har boxning som sport för barn ochungdomar debatterats . Det är nu dags att återta upp frågan, sätta åldersgränser för både träning ochtävlande, ifrågasätta knatteboxningen överhuvudtagetgenom att uttala att ingen del av statsbidraget till idrott fårgå till sådan. De utredningar och slutsatser som nämnts itidigare behandling av frågan bör nu presenteras inför en nyriksdagsdebatt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att presentera ensamlad bild av barn och ungdomsboxningen i .
mot · GF02Kr506 · 1992-01-27 00:00:00 — Den ekonomiska tillväxt vi har blivit vana vid undermånga år finns i samma utsträckning.Arbetslösheten ökar kraftigt. Statens, landstingens ochkommunernas ekonomi utsätts för hårda påfrestningar ochde offentliga utgifterna måste begränsas.I denna omvälvningens tid, är det viktigt att trygghet ochgemenskap finns, i synnerhet för ungdomen.Idrottsrörelsen som är landets största folkrörelse, där sex avtio ungdomar är medlemmar, får då tjäna som dennatrygghet för många. Inom idrottsrörelsen kan ungdomarkänna att de får möjlighet att utvecklas tillsammans och fårkamratskap i en trygg gemenskap.När offentliga instanser inte längre har ekonomi för detsom vi blivit vana vid, är det viktigt att visa på denenastående insats som ideellt arbetande idrottsledare gör.Politiken måste då utformas så att det ideella arbetetuppmuntras och inte förtvinar. I över 20 000 föreningarlägger ca 500 000 ideellt arbetande ledare ned omkring140 miljoner oavlönade arbetstimmar varje år.Utan en livskraftig idrottsrörelse är risken stor för socialutslagning med höga ekonomiska och mänskliga kostnader.Sverige har inte råd med en framtid utan detta ideellaarbete. Därför måste idrottsrörelsens förutsättningarförbättras.Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit enkraftig sänkning av stödet till folkbildningen.Idrottsrörelsens utbildning är en mycket viktig del av dettotala folkbildningsarbetet. Under det senasteverksamhetsåret genomgick nästan 250 000 personer någonform av utbildning genom idrottens eget studieförbund,SISU.Förslaget är ett dråpslag mot idrottsrörelsens möjlighetatt ge dagens ungdomar en chans att utvecklas tillsammansmed välutbildade och motiverade ledare. Dessutom blirmöjligheten att få fler kvinnor att åta sig ansvar som ledareän svårare.Stödet till folkbildningsarbetet måste höjas för att inteungdomen ska tappa sin trygghet i idrottsrörelsen.Effekten av en satsad krona till föreningslivet blir oftamångdubbelt mer värd än om motsvarande verksamhetskulle bedrivas i statlig eller verksamhet. Detideella arbete som utförs av de ca 500 000 idrottsledarna ilandets idrottsföreningar innebär att varje satsad krona frånstaten ger mångdubbelt tillbaka.Därför måste nya inkomstkällor finnas för att geföreningarna möjlighet till ett högre aktivitetsstöd.Lotteriutredningens resultat måste påskyndas, så vägar kanfinnas hur ytterligare medel från de statliga idrottsanknutnaspelen kan komma idrottsrörelsen tillgodo. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottsrörelsens betydelse isamhället.
mot · GF02Kr511 · 1992-01-27 00:00:00 — Varje veckoslut rullar tusentals privatbilar med barn,ungdom samt föräldrar och ledare till olika idrottstävlingari . Tillsammans tillryggalägger fordonen mycketlånga sträckor. Dessa idrottsresor gäller inte elitidrotten,utan det handlar om verksamhet som organiseras av småoch medelstora klubbar med små resurser. Allmännakommunikationer utnyttjas inte, eftersom det helt enkelt ärför dyrt och tidsödande att göra det. Föräldrar och ledarefår för det mesta endast ersättning för drivmedel, om ensdet.Som exempel kan nämnas att en tågresa 2. klass ToRSundsvall--kostar . Samma resa med bil görs för halva summan omman endast räknar med bränslekostnaden. Om bilen fyllsmed fem personer så är trafikföretagens nuvaranderabattsystem helt utan betydelse. Det finns inget realistisktalternativ till bilen för dessa resor.Idrottsresorna belastar vägnät och miljö samt bidrar tilldålig trafiksäkerhet. Ofta är bilarna fullastade och körsunder tidspress långa sträckor, inte sällan i mörker.Samtidigt går tåg och bussar med låg beläggning. Detta ärinte ur någon synvinkel förnuftigt. Ungdomsidrottenbehöver billiga och säkra transporter, somallmänna samfärdsmedel behöver passagerare. Dessutomlär sig barn och ungdom eftertryckligt att det sällan går attnyttja tåg och buss. Bilkulturen blir befäst från tidig ålder.Ökade generella bidrag till ungdomsidrotten är ingenlösning, även om sådana kan motiveras på andra grunder.Så länge det finns föräldrar och ledare med engagemang ochintresse så kommer privatbilar att användas. Endamöjligheten är att bidrag riktas till trafikföretagen.Trafikföretagen har betydande överkapacitet under de tidersom huvuddelen av dessa resor sker, vilket borde innebäraatt det finns vinstintresse . Den direkta bidragsdelenfrån samhället bör därför kunna bli rimlig.Jag föreslår att regeringen tar initiativ till överläggningarmed företrädare för idrottsrörelsen och trafikföretagen isyfte att skapa ett system som minskar idrottsresorna medbil. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottsresor.
mot · GF02Kr514 · 1992-01-27 00:00:00 — ställningstagande till regeringensproposition /92:38 om inriktningen av den ekonomiskapolitiken med avseende på statens engagemang inomturismen innebär enligt min uppfattning att staten ocksåfortsättningsvis skall stödja ett nationellt turistråd.Jag utgår ifrån att också fortsättningsvis kommeratt ha ett nationellt turistråd med statlig medfinansiering.Det nationella turistrådet bör i arbetet medkunskapsuppbyggnad nära samarbeta med bl a . Den statliga finansieringen börtäcka kostnaderna för den generellakunskapsuppbyggnaden rörande turismens ekonomiskavillkor och effekter och övriga förutsättningar som påverkarnäringen och turisterna, dels public serviceverksamheten.Ett samarbete med avseende forskning m mhar redan inletts av turistråd. Detta samarbeteomfattar:dels forskning på ena löpandeuppdaterade databas täckande resvanor, en forskning somkan bli av största vikt vid överväganden rörande deförestående mångmiljardinvesteringarna ikommunikationer och infrastrukturdels uppföljning avorderingång och produktion inom logisektorn somkomplement till SCB:s inkvarteringsstatistik vilken endastomfattar faktiskt inträffad produktion vid de kommersiellalogiföretagendels ett stort tvärvetenskapligtforskningsprojekt studerande turismens drivkrafterdelsà jourhållning och vidareutbyggnad av den nationellaproduktdatabasen för information om Sverigesturistprodukter.Till bör också lokaliseras dentelefonintervjuarverksamhet som svarar för resedatabasensuppbyggnad, SWEDLINE. De diskussioner som inlettsmellan Högskolan, , Turistråd ochSCB om att till lokalisera ochproduktion av turistisk och viss annan nationell statistik börnu resultera i att sådan produktion förläggs till Östersund.Genom ett fortsatt samarbete förstärks effekterna av deredan beslutade och igångsatta satsningarna med på Högskolans turismforskning och med på databasen, . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida satsningen på ettnationellt turistråd och dess kunskapsuppbyggnad bl.a. isamarbete med högskolan i .
mot · GF02L11 · 1992-01-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:77 Ändring i lagen (1973:1199) om ersättning från den internationella oljeskadefonden Konventionen och sammanhängande lagändringar berörett mycket viktigt område, sjösäkerhet och miljö, och bördärför publiceras på ett bättre sätt än vad som ärbrukligt.Ändringarna bör sålunda meddelas till vederbörligasvenska sjöfartsorganisationer, rederier och andra som harintresse i sjösäkerhetsfrågor, däri inbegripet de som utbildarsjöfarande. Endast genom sådant delgivande eller spridningkan konventionen och dess ändringar få önskad effekt iSverige till förebyggande av oljeskador. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om spridning av lagändringen tillberörda personer och organisationer genom vederbörligpublicering i yrkespressen eller andra lämpliga media.
mot · GF02L13 · 1992-01-31 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:83 Ny konsumentkreditlag Den snabba utvecklingen på konsumentkreditområdetinnebärande fler krediter i samband med varuköp och enrad nya kreditformer har ökat behovet av ett förbättratkonsumentskydd.Hushållens skuldsättning ökade . Förmånga medförde detta inte bara ekonomiska svårigheterutan även allvarliga sociala problem. Utvecklingen ifrågaom hushållens skulder vände 1989 då ökningstakten avtogoch denna utveckling har fortsatt. menar ansvarigtstatsråd att kreditprövningen förbättrats och att det intebehöver införas några särskilda regler för att motverkaöverskuldsättning.Flera av delförslagen i lagrådsremissen till dennaproposition syftade till att motverka överskuldsättning.Vi anser att det fortfarande finns behov av att motverkaöverskuldsättning eftersom det alltjämt utbjudes krediterpå ett alltför lättvindigt sätt. I dagspressen annonseras omatt konsumenten snabbt kan erhålla krediter, på mellan5.000 och , genom ett telefonsamtal eller ettkryss i ett formulär. Erbjudanden om omedelbarakontokortskrediter inbjuder till oöverlagda köp. För denenskilde konsumenten är marknadsföringen lika aggressivoch glamourös som tidigare.Konsumentskyddet bör utvecklas och därför börförslaget om lagstiftning angående kreditprövning införas.Lagrådets kritik mot den föreslagna jämkningsregeln vidbristande kreditprövning borde föranlett en ytterligareutredning för att hitta ett annat sanktionssystem i stället föratt helt avstå från att ta tillvara konsumentskyddsintressetinom detta område. Likaså borde ett förbud mot att i vissasammanhang tillhandahålla ansökningsformulär för kreditytterligare övervägas.Det är väl känt att man för att kringgåkreditrestriktioner genom konsumentkreditlagen harskapat olika alternativ till kreditköp, vilka i realiteten kanvara en förtäckt form av kreditköp. Ett sådant område ärden alltmer omfattande leasingverksamheten. Det måstesnarast införas en lagstiftning som reglerar dennaverksamhet och bättre tar tillvara konsumentintresset.Om konsumenterna ska få det samlade skydd som ärönskvärt bör konsumentkreditlagen kombinerasmed en skuldsaneringslagstiftning enligtInsolvensutredningens förslag, Skuldsaneringslag (SOU1990:74). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av regler för att ökakonsumentskyddet.
mot · GF02L14 · 1992-01-31 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:83 Ny konsumentkreditlag I proposition 1991/92:83 om ny konsumentkreditlagläggs förslag till ny lag om konsumentkrediter som skaersätta den gällande konsumentkreditlagen.Vi tillstyrker det framlagda förslaget utom på en punkt.Det gäller frågan om kreditprövning, där regeringenavviker från lagrådsremissen.Vi anser inte att det är tillfyllest att, som görs ipropositionen, hänvisa till kreditgivarens egenintresse avlämplig kreditprövning. Allt för många exempel finns på attmänniskor raserat sin ekonomi genom attsätta sig i skuld i en omfattning som inte står i någon somhelst proportion till deras långsiktiga betalningsförmåga.Man kan tycka att det borde legat i kreditgivarens intresseatt göra en prövning av låntagarens kreditvärdighet, mendet är uppenbart att så inte varit fallet. Vänsterpartietföreslår därför att lagrådsremissens förslag om obligatoriskkreditprövning ska gälla, dvs. att kreditgivaren innankrediten beviljas är skyldig att göra en kreditprövning. Videlar uppfattningen om undantag från kreditprövning avs.k. fakturakrediter liksom alla krediter som inte överstiger10 000 kr.Vänsterpartiet anser också att det måste finnasmöjligheter att jämka en fordran om det står klart att entillfredsställande kreditprövning borde ha föranlettkreditgivaren att inte bevilja krediten.Lagrådsremissens 10 § om kreditprövning föreslås i sinhelhet tillföras propositionens förslag till nykonsumentkreditlag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar i enlighet med vad i motionenanförts om krav på kreditprövning i konsumentkreditlagen.
mot · GF02L206 · 1992-01-27 00:00:00 — De flesta företag har väl utvecklade datamässigarutiner för sin bokföring. Systemen ger i allmänhet godaanalysmöjligheter för företagets redovisning och enpedagogisk uppställning av balans- och resultaträkningar.Systemen producerar också årsbokslut.Emellertid kräver redovisningslagstiftningen och kringdenna framvuxen bindande praxis att företagens officiellaårsredovisning uppställes på ett formellt sätt, som oftastavviker från den datamässigt framställda bokföringen.Härigenom åsamkas företagen ett onödigt merarbete ochonödiga kostnader för konsulthjälp frånredovisningsföretag och revisorer. Slutprodukten bliremellertid inte bättre och mer överskådlig än den egnaredovisningen utan i stället en skrivbordsprodukt somframställes på grund av lagens krav.Speciellt för småföretag kan detta arbete bli ekonomisktbetungande. Företagaren skulle ha bättre nytta avkonsultens kunskaper i att utföra ekonomiska analyser somgagnar bolagets utveckling.Som exempel på regler som skulle kunna undanröjas kannämnas:Särredovisning av ränteintäkter ochräntekostnader av mindre betydelse i förhållande tillbolagets omsättning. T.ex. på checkräkningen uppstår oftasåväl plus- som minusräntor vilka skulle kunna redovisas påden dominerande sidan.Särredovisning av fordringar ochskulder på t.ex. samma reskontra. En kundreskontraupptar i allmänhet fordringar, men på grund avkrediteringar kan skuld finnas till vissa kunder. Denseparering som måste göras får till följd att reskontran ochbokföringens konto för kunder inte stämmer medårsredovisningens fordringsuppställning.Krav påspeciellt skriven årsbok, vilken är ingenting annat än enarbetsam kopiering av årsredovisningen och inte fyllernågon praktisk funktion. Årsredovisningen finns förexterna intressenter att tillgå hos Patent- ochregistreringsverket och i de fall dennarapporteringsskyldighet har åsidosatts finns normalt ejheller motsvarande årsbok i företaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den kommitté som skalltillsättas för översyn av redovisningslagstiftningen får iuppdrag att beakta synpunkterna på förenklingar ibokföringen, speciellt för mindre företag.
mot · GF02L303 · 1992-01-27 00:00:00 — Konkurserna ökar i . Med dagens stora antalkonkurser skapas en grogrund för uppfattningen att det imånga konkurser inte går rätt till. Leverantörerna blirnästan undantagslöst lottlösa i konkurser. Många kännerstor misstro mot konkursförvaltarna.Kritik riktas mot attkonkursförvaltare ofta realiserar konkursboets tillgångarutan att tillräckligt anstränga sig för att de oprioriteradefordringsägarna skall få utdelning.Kritik riktas också motatt konkursförvaltare ofta avvecklar på ett sätt som förleverantörerna ter sig som ett gynnande av tidigare ägaresintressen. Alltför många verksamheter uppstår urkonkursbon med förutvarande ägare som ledare -- befriadfrån leverantörsskulder.Kritik riktas också mot attkonkursförvaltare tar på sig. Det kan dröjaåratal innan konkursen avslutas.På grund av begränsad tillgång på förvaltare gårkonkursförfarandet alltför långsamt. Praxisskiftar visserligen mellan olika tingsrätter närkonkursförvaltare förordnas, men konkursförvaltarnasverksamhetsområde har begränsats genom domstolarnasbenägenhet att inte släppa in andra förvaltare än dem somvanligtvis arbetar inom domsagan även om vederbörande äraktiv förvaltare i granndomstolarna.Det är viktigt att det inte förekommer godtycke vidtillsättning av konkursförvaltare och att rekrytering kan skeäven ''utifrån'' så att den monopolsituation som nuföreligger försvinner. Hinder i ''etableringsrätten'' är avondo vare sig det gäller läkare, tandläkare ellerkonkursförvaltare. Sättet att utse konkursförvaltare måsteändras, regionaltänkandet överges och''konkursmonopolet'' avskaffas.Monopolsituationen är till förfång för borgenärernaeftersom mindre erfarna förvaltare/handläggare på de''ackrediterade'' byråerna nu alltmer kommer ifråga somkonkurshandläggare. I flertalet fall sker numera, sedan den100-procentiga konkursökningen inträffade,konkursförvaltningen helt eller delvis genom mindrekvalificerade handläggare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en lagändring vadavser konkursförvaltarkretsen.
mot · GF02L304 · 1992-01-27 00:00:00 — handläggs och prövas rätten till lönegaranti avlänskronofogdemyndigheterna. Utbetalande myndighet ärlänsstyrelserna. En konkursförvaltare inger tillkronofogdemyndigheterna (KFM) anmälan avseende vilkasom har krav på lönegaranti i varje rubricerade konkurs.Konkursförvaltaren färdigställer underlaget och tillsänderKFM detta. KFM har att pröva om lönegaranti skall utgå.Systemet kan på goda grunder ifrågasättas och det bördärför förenklas.Ett system där konkursförvaltaren själv prövar omlönegaranti skall utgå har flera fördelar i en jämförelse meddagens system. Handläggningen förkortas med ett steg,arbetstagaren får snabbare ett beslut om lönegaranti. Enannan aspekt är att kostnaden för KFM:s handläggning avlönegarantin enligt RSV är 9,5 milj , en måttlig menändå besparing. Den föreslagna åtgärden får också ses somett sätt att minska den statliga byråkratin. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i lönegarantilagstiftningen attlönegarantiprövningen överförs frånkronofogdemyndigheterna till konkursförvaltarna.