ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub291 · 1992-01-27 00:00:00 — Fria skolor i konkurrens Fria skolor i konkurrens och med kvalitetMänniskor är ojämlika och unikaI ett samhälle som utvecklas och förändras måste ocksåskolan utvecklas och förändras. Skolan i ett samhälle därindivider och grupper av individer är olika, har olikaönskemål och förutsättningar, måste också erbjuda olikalösningar.Elitskolor är nödvändiga och önskvärdaEnligt Ny Demokratis uppfattning skapas de bästaförutsättningarna för utveckling och förnyelse om demänniskor som har nya idéer tillåts pröva dessa. Dettaförutsätter att det finns en möjlighet att starta skolor ochta över (''knoppa av'') befintliga skolor, samt att friståendeskolor får bidrag i förhållande till det antal elever somskolan förmår attrahera. När föräldrar och elever ges rättenatt fritt välja skola och det finns god information om deolika skolornas profilering och resultat kommerkonkurrensen mellan skolorna att öka. De avgörandekonkurrensmedlen kommer att varaundervisningskvaliteten, utbildningsresultaten och denindividuella anpassningen till elevernas behov, ambitioneroch förutsättningar.För att snabbt säkerställa denna utveckling ochinriktning vill Ny Demokrati:Införa ett för kommunernaobligatoriskt skolpengsystem -- där eleven ''laddas'' med engiven summa pengar som utbetalas till den skolaföräldrarna/eleven valt.Att skolpengen skall vara ett likastort belopp för alla elever. Härutöver skall finnas vissa s.k.specialresurser som destineras till särskilt behövandeelever. Specialresurser skall fördelas till såväl s.k.toppelever som till s.k. svaga elever (se även särskildmotion). Specialresurser kan också behövas i vissaglesbygdskommuner.Fastställa specialresurser påindividuell basis. De skall alltid följa den enskilda eleven.Kategorivisa eller schablonmässiga specialresurser skallicke förekomma.Lagstadga föräldrarnas och elevernasrätt att välja skola samt kommunernas skyldighet att sakligtinformera om alla tillgängliga alternativ.Gekommunerna frihet att låta kommunala skolor blisjälvstyrande med t.ex. egen styrelse som har befogenheteratt besluta om inriktning, anställa rektor och lärare och somtar ansvar för verksamheten.Ge kommunerna frihet att''knoppa av'', t.ex. sälja eller överlåta kommunalaskolor.Ge kommunerna frihet att slutaentreprenadkontrakt med friskolor.Tillåta skolor, somfinner skäl för detta, att utöver den allmänna skolpengenäven ta ut avgift direkt av föräldrarna/eleven.Säkerställasamhällets kvalitetskontroll genom särskilt utseddacensorer. Dessa censorer skall kontrollera bl.a.måleffektivitet och kostnadseffektivitet hos skolorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fria skolor i konkurrens och medkvalitet,2. att hos regeringen begär förslag till sådanaändringar i aktuella författningar att de i motionen angivnaförslagen och intentionerna kan förverkligas.
mot · GF02Ub293 · 1992-01-27 00:00:00 — Specialresurser till duktiga elever BakgrundI 4 kap. 1 § andra stycket skollagen (1985:100) föreskrivsatt särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter iskolarbetet. I Grundskoleförordningen 5 kap. och iFörordning om statsbidrag till det offentliga skolväsendetm.m. (SFS 1991:1123) 2 kap. Beräkning av statsbidrag medhänsyn till grundskoleutbildningen -- beskrivs närmarekriterier för och beräkning av dessa s.k. specialresurser.Solidaritet och humanismSammanfattningsvis kan man från dessa källor bl.a.konstatera att det är väl sörjt för s.k. svaga eller utsattaelever (även om vi förmodar att åtskilliga ensamståendeföräldrar skulle bli mycket förnärmade om de visste attdessa förordningar urskillningslöst stämplar deras barn somsvaga eller utsatta). Och självklart skall reellt svaga ochutsatta elever få extra stöd -- något annat vore ett allvarligtbrott mot grundläggande etiska värden kring solidaritet ochhumanism.Topprestationer skall belönas och förstärkasVi har emellertid inte någonstans, trots ivrigaefterforskningar, kunnat finna att några specialresurserdestineras för att stödja de absoluta toppeleverna attprestera sitt yttersta. Vi tycker att det är lika självklart attge extra stöd till elitelever som till svaga elever. Hela vårtsvenska välstånds framtida förmåga att överleva ärberoende av vår förmåga att producera intellektuellatopprestationer i hård internationell konkurrens. Skall vi haråd i ett längre perspektiv att vara solidariska mot utsattasamhällsmedborgare måste vi satsa minst lika mycket på vårintellektuella elit. Ett land utan intellektuell elit hamnar påefterkälken -- och det är omvärldens bedömning som gäller,inte Sveriges.Elitidrott och elitutbildningInom idrotten är det självklart och okontroversiellt attprata om elitidrott och att göra särskilda och kraftfullasatsningar på elitidrottsmännen -- och det sker inte påbekostnad av den lika viktiga breddidrotten. Ny Demokratianser att det är lika självklart och önskvärt att appliceradetta synsätt inom skolans och utbildningens värld.Jante-lagen då?En del anhängare av likriktning och symmetri -- som deofta kallar jämlikhet -- protesterar säkert våldsamt motdetta synsätt, men det ändrar inte på verkligheten ochSveriges fullständiga beroende av vår förmåga att hävda ossi den internationella konkurrensen. Att önska och drömmaförändrar ingen verklighet -- hur obarmhärtig denna än måtyckas vara.Konkret föreslår vi således att minst lika stora beloppspecialresurser avsätts för stöd till toppelever som till svagaelever. I avvaktan på bättre fördelningsprinciper kanfördelning ske på basis av enskilda elevers skolbetygkombinerat med lärares bedömningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om specialresurser tilltoppresterande elever,2. att hos regeringen begär ett förslag tillnärmare utformning av ett sådant stödsystem.
mot · GF02Ub295 · 1992-01-27 00:00:00 — Förbättrat stöd för barn med medicinska handikapp För elever med syn- och hörselskador samt rörelsehinderfinns konsulenter som bistår eleverna i deras skolsituation.För barn med medicinska handikapp finns inte dennaförmån.Av de studier som redovisats framgår att elever medmedicinska handikapp ofta har en dålig skolsituation iförhållande till övriga elever. I det handikappolitiskaprogrammet, SOU 1982:16, som antogs av 1983framhölls betydelsen av ökad uppmärksamhet på elevermed medicinska handikapp.För barn med diabetes är det möjligt att med vissanpassning få en god skolsituation. Trots det upplevermånga att de inte rönt förståelse för sina krav. Det är främstnär det gäller kosten och schemaläggningen som det uppstårproblem. Ett barn med diabetes behöver anpassad kost påregelbundna tider. Dessutom krävs en anpassning avschemat så att inte gymnastiklektionerna läggs före lunch.Det är en känslig tidpunkt för ett diabetesbarn som då lättdrabbas av insulinkänning, vilket i värsta fall kan leda tillmedvetslöshet och kramper.Diabetesbarn är en stor grupp bland de medicinskthandikappade barnen och diabetes är en sjukdom som ökari omfattning i vårt land utan att forskarna vet varför.Det är uppenbart att barn med medicinska handikappbehöver få ett förbättrat stöd i sin skolsituation. Även förmedicinskt handikappade barn bör det därför finnas extraresurser, exempelvis i form av särskilda konsulenter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förbättrat stöd förbarn med medicinska handikapp.
mot · GF02Ub296 · 1992-01-27 00:00:00 — Slöjd och hemkunskap i Regeringen har gett läroplanskommittén nya direktiv förgrundskolans timplan. Där föreslås bl.a. att ämnet slöjd,som finns på låg-, mellan- och högstadiet, inte skallvara obligatoriskt för eleverna. Någon motivering fördirektiven ges inte. Kommmittén skall presentera sitt förslagtill timplan för regeringen senast den 1 september 1992.I budgetpropositionen behandlas den allmännabakgrunden till läroplansdirektiven. Där anges bl.a. attsyftet med reformarbetet inom skolan är att stärkakvaliteten och ge utbildningen en klararekunskapsinriktning. framhåller regeringen attskolan också skall stödja hemmen i deras fostrande ochpersonlighetsdanande gärning. Att ha kunskaper ochfärdigheter bidrar enligt regeringen till att bygga uppsjälvförtroendet för eleverna. tänkerregeringen lägga fram en proposition om en ny läroplan förgrundskolan, vilken inbegriper slöjdämnets ställning påtimplanen.Slöjd är just ett ämne som hjälper eleverna att bygga uppsitt självförtroende genom att de får pröva händernas ochfantasins möjligheter genom ett eget skapande.Forskningen visar också att den motoriska träningen gynnarläs- samt språkinlärning. Bland eleverna är slöjdämnet idagett av skolans absolut mest omtyckta ämnen.Genom slöjden får eleverna handlingsberedskap i sittvardags- och arbetsliv. Att flickor och pojkar får arbeta medbåde hård och mjuk slöjd är ett av de bästa konkretauttrycken för praktisk jämställdhet i skolans abete. Förindustrins framtida rekrytering av kvalificerad arbetskraftär det viktigt att man tidigt i skolan grundlägger en respektför den verksamhetsinriktning som slöjdämnetrepresenterar.Liknande argument som här framförs angående slöjdenkan också gälla hemkunskapen. Ämnet ger också viktigakunskaper om sambandet mellan miljö, kost och hälsa samthushållning och ekonomi. Bägge ämnena samverkar på ettnaturligt sätt med flera av andra ämnen ochdärmed finns goda möjligheter till praktiska tillämpningarav mer teoretiska kunskaper.Sammantaget innebär detta att slöjden ochhemkunskapen har framtiden för sig som fortsattaobligatoriska ämnen i . bör därförredan nu göra regeringen uppmärksam på det hot somdirektiven innebär för dessa ämnen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att slöjd ochhemkunskap förblir obligatoriska ämnen i .
mot · GF02Ub297 · 1992-01-27 00:00:00 — I vårt moderna samhälle med bland annat en ökadautomatisering och goda kommunikationer är fysiskaktivitet inte längre en naturlig del i den dagliga livsföringeneller i det dagliga arbetet. Fysisk aktivitet har en radväldokumenterade positiva effekter, det är också för mångaen naturlig del för att i förebyggande syfte undgå ettsjukdomstillstånd. Kort sagt idrott och fysisk aktivitet kanidag betraktas som en medicin, som har en central roll iarbetet att förbättra folkhälsan.I arbetslivet har problemen med belastningsskadornaökat mycket kraftigt till problem för både den enskilde,företag och samhälle. På många arbetsplatser har mandärför infört organiserad fysisk träning på betald arbetstidför att minska sjukfrånvaron och besvär frånrörelseorganen. Vissa arbeten kräver en god fysik, men detkan ju aldrig vara så att det blir företagens ansvar attutveckla de anställdas fysiska kvaliteter. Företagen måste iförsta hand utveckla arbetsplatser så att de svarar mot deenskilda kraven.Ämnet idrott är så viktigt att det bör utökas på allastadier, det bör inte heller göras frivilligt, då godamotionsvanor gundläggs i ungdomsåren. Vi tror därför atten ökning av ämnet idrott i gymnasieskolan är motiverad såatt vi kan förbättra den svenska folkhälsan. Det ärockså viktigt att kunskapen om kost och matvanor tas in iundervisningen. Vikten av att ha en allsidig ochvariationsrik motion i framför allt tidig ålder ärbetydelsefullt, där dans och rytmlekar kan vara ettinstrument för att öka intresset för ämnet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnet idrott i gymnasieskolan.
mot · GF02Ub298 · 1992-01-27 00:00:00 — Undervisning i hemspråk syftar till att stödja elevensallmänna språkutveckling och därigenom främja en aktivtvåspråkighet. Möjlighet till att utveckla hemspråketmedför att det blir lättare att utveckla kunskaperna isvenska språket. Risken för s.k. halvspråkighet är annarsuppenbar, dvs. att eleven inte behärskar något av språkenfullständigt.Men det är också viktigt att poängtera att det ärangeläget både ur den enskildes och samhällets synvinkelatt en elev med annat hemspråk än svenska så snabbt sommöjligt tillägnar sig sådana kunskaper i det svenska språketatt eleven kan följa undervisningen i alla ämnen och får medandra elever likvärdiga möjligheter till framgång iskolarbetet.Rätten till hemspråksundervisning skall grundas på denenskilde elevens behov av språkstöd. Eleven skall hagrundläggande kunskaper i hemspråket. Vidare skall minsten vårdnadshavare använda hemspråket som ett dagligtumgängesspråk med barnet. Det är kommunerna som ärskyldiga att anordna undervisning i hemspråk.Det har dock framkommit att effektiviteten inomhemspråksundervisningen är bristande.Riksrevisionsverket () har genomfört enförvaltningsrevision av hemspråksundervisningen igrundskolan. RRV påpekar att det inte är ovanligt atthemspråksundervisning ges till elever som inte uppfyllerkraven på grundläggande kunskaper och/eller inte använderspråket som dagligt umgängesspråk. Rätten bör enbartgälla barn som hör, förstår och talar språket ihemmet. Hemspråket skall således vara ett levande språk ihemmet och inte bara i mor-/farföräldrarnas hemland.Granskningen visade också att undervisningen iallmänhet bedrivs parallellt med den ordinarieklassundervisningen, trots att inga formella hinderföreligger mot en annan ordning. Detta medför att deenskilda eleverna går miste om den ordinarieundervisningen och det uppstår svårigheter att hållasamman klassen.Det skall i första hand vara elevernas behov som styrundervisningen. Det har i stället framkommit att det ärlärarnas tjänstgöringsvillkor som i hög grad styrbedömningen av behoven. Kompetensen bland lärarnamåste också bli högre. var av hemspråkslärarna obehöriga. att föräldrar anställs som lärare enbart på grund av attde behärskar språket. Hemspråksundervisningen bör inteinskränka på annan undervisning. Det kan t.ex. arrangerasgenom att undervisningen sker på lördagar.Hemspråksgrupperna måste också ges en sådansammansättning att undervisningen blir utvecklande ochstimulerande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråksundervisningen.
mot · GF02Ub301 · 1992-01-27 00:00:00 — liberalerna har krävt en sänktskolpliktsålder till . Vi har gjort det, för att vi hartilltro till den del av den pedagogiska expertisen som menatatt det är bra också för svenska barn att börja skolantidigare. Det var därför med stor tillfredsställelse somfolkpartiet liberalerna medverkade i beslut attöppna för en möjlighet för barn att börja skolan redan vidsex års ålder. Det är enligt vår mening angeläget att nu gåvidare och också sänka skolpliktsåldern till att omfattasexåringarna. Det är då angeläget att framhålla attpedagogiken för sexåringarna självfallet måste anpassas tillderas förutsättningar. Vår avsikt är inte att första årskursensom den ser ut skall kopieras och bli identisk medsexåringarnas första år. Självklart skall också, liksom ,möjligheter ges för såväl en senare som en tidigare skolstartom särskilda skäl föreligger. Skolplikt vid åldermotiverar att i samband med en sådanförändring bör förlängas, och alltså bli tioårig. Redan nu ärkunskapsstoffet så stort att ett tionde grundskoleår även avdetta skäl är starkt motiverat.Därtill kommer att om skolpliktsåldern inte förlängs såkommer de barn som börjar skolan attvara 14--när de ska välja gymnasielinje, eller om deinte vill studera, när de ska börja söka arbete. Vi tror inteatt det är helt problemfritt att elever lämnar ettår yngre . Även detta talar alltså för en förlängdskolplikt.Sammanfattningsvis anser vi alltså att skolpliktsåldernpå sikt skall sänkas så att den inträder det år barnet . skall förlängas till att blitioårig. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolplikt ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tioårig grundskola.
mot · GF02Ub302 · 1992-01-27 00:00:00 — har flera viktiga steg tagits för attförbättra olika trafikantgruppers säkerhet. Resultaten harheller inte låtit vänta på sig. Mer finns dock att göra för attförebygga olyckor inom trafiken.Årligen rapporteras stigande antal olyckor i trafiken,särskilt i samband med den årliga skolstarten. Enligtofficiell statistik från och dödaseller skadas 1 700 barn i trafiken.En viktig trafikantgrupp som ännu inte fått ta del av deförbättringar som trots allt gjorts är barn och ungdomar.Detta trots att denna grupp tillhör de absolut mest utsattabland de oskyddade trafikanterna.Inte minst av denna anledning har skolan ett särskiltansvar för barnens och ungdomarnas trafikfostran. Skolansroll i trafikutbildningen understryks också i LGR 80. Varjerektorsområde ansvarar för att planera in någon form avtrafikundervisning. Men det faktum att trafiken inte ärnågot egentligt ''skolämne'' medför tyvärr stora skillnader iundervisningen mellan olika rektorsområden och t.o.m.mellan olika skolor.För att motverka detta krävs att vidtaråtgärder som tydligare markerar skolans ansvar för barnensoch ungdomarnas trafikutbildning. En trafikantutbildninginom skolans ram bör syfta till att fortlöpande ge elevernaökade kunskaper och färdigheter. I princip bör utbildningenleda fram till kunskaper motsvarande ett ''mopedkörkort''under högstadiet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkretisering av målen förtrafikantutbildningen i skolan,2. att hos regeringen begär att får iuppdrag att verka för att varje elev i får ta delav en kontinuerlig trafiksäkerhetsundervisning som syftartill att öka elevens förmåga att klara sig i trafiken.
mot · GF02Ub303 · 1992-01-27 00:00:00 — Regionala resurscentra för elever med autism Autism är ett komplicerat handikapp som karaktäriserasav grava störningar i kontakt, kommunikation ochbeteende. För många finns också kombinationen medutvecklingsstörning, epilepsi, syn- och hörselhandikapp.Omhändertagandet av personer med autism ställer mycketstora krav på personal och inte minst på föräldrar.Handikappgruppen har länge varit mycket eftersatt på allaområden, delvis på grund av dåliga kunskaper om vilkahabiliteringsinsatser som ger resultat. är man världenöver överens om att specialpedagogiska arbetsmetoder sombygger på ett nära samarbete mellan skola och föräldrar ärdet som leder till utveckling. Eftersom autism är relativtsällsynt är det svårt att bygga upp och vidmakthållakompetens om gruppen. Såväl föräldrar som personal blirmycket ensamma i sitt arbete och måste få stöd, stimulansoch kunskapspåfyllning utifrån för att orka med det oerhörtkrävande arbetet. iskolan (), särskoleutredningen ochhandikapputredningen har betonat att det behövs regionalainsatser för att åstadkomma den kunskapskompetens ochdet stöd som behövs.Europas bästa skola bör vara bäst också för elever medautism. För detta krävs regionala kunskaps- ochresurscentra, där forsknings- och utvecklingsarbete kanbedrivas och där såväl personal som föräldrar kan fåutbildning och handledning. Detta för att ett barn medautism, varhelst i landet det föds, skall garanteras enpedagogisk verksamhet anpassad till handikappet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regionalaresurscentra för elever med autism.
mot · GF02Ub304 · 1992-01-27 00:00:00 — Genom beslut av den förra regeringen upphördekommunernas skyldighet att genom Komvux anordnakurser inom gymnasieskolans område. Däremot kvarstårkravet inom område.Detta innebär att när nu sektorsbidragen till skolanminskas kan detta leda till att Komvux-anslagen endasträcker till det lagstadgade ansvarsområdet, d v s kurserna pågrundskolenivå.Situationen blir särskilt brydsam för de vuxenstuderandei detta läge. Strukturförändringarna i samhället är större ännågonsin och därmed också utbildningsbehovet. Särskiltstort är behovet av gymnasial kompletteringsutbildninginom den administrativa sektorn och inom vårdsektorn. Detär i stor utsträckning medelålders och äldre kvinnor inomdessa sektorer som drabbas av strukturförändringarna ochsom har omfattande behov av kompletterande utbildning.Arbetsmarknadsutbildningen (AMU) kommer inte attha möjlighet att ta hand om andra än de mest utsatta direktarbetslösa grupperna.Stora grupper kommer att stå utan möjlighet till ennödvändig vidareutbildning eller omskolning, om inteKomvux kan erbjuda utbildning på gymnasienivå.Dessutom kommer dessa grupper att stängas ute frånmöjligheterna att gå vidare till högskolan, eftersominträdeskraven där skärps, så att praktiskt taget alla måsteha en treårig gymnasieskolekompetens för att vinnatillträde till högskolan.Regeringen bör träffa en överenskommelse medSvenska som säger att kommunerna börprioritera Komvux-utbildningen på gymnasienivå. Detta förde grupper som pga strukturförändringarna har ett akututbildningsbehov och som inte kan tillgodoses inomgymnasieskolan eller arbetsmarknadsutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringar av Komvux.
mot · GF02Ub308 · 1992-01-27 00:00:00 — I den borgerliga ministärens regeringsförklaring anges:''Människor från skilda kulturer och med skildalivsåskådningar skall här kunna leva i god samverkan.Hemspråksundervisningen värnas.'' Den 3 novemberbekräftade kulturministern denna politik. ITV-programmet sade hon: ''Hemspråk skall varakvar, fast organiserat på ett bättre sätt. ''Men i kommuner runt om i landet minskashemspråksundervisningen kraftigt. Redan i början påhöstterminen rapporterades om en minskning avhemspråkstimmarna med ca 30 %.Intresset för hemspråk är svagt hos många skolledare,redan förut belastade av tunga arbetsuppgifter. Tidenräcker inte till, men utan deras insats så tynar hemspråkbort.Administrativt gnissel brukar ju kännetecknastrukturförändringar. Vad som oroar mest är bristenpå engagemang och stimulans, den uteblivna satsningen påframtiden. Man skulle exempelvis tro att lärarnasfortbildning just nu ägnas åt anpassning av deras ämne tillden nya situationen med beskurna resurser, men sådanateman förekommer ej. Istället erbjuds de studier som lederbort ifrån yrket; gymnasiesvenska och engelska somgrundplåt för framtida omskolning. Hemspråkslärarlinjenpå universiteten är under nedläggning. Det finns intetillräckligt med aspiranter till en så osäker bana.När lärarna i moderna språk kongressade, höllutrikesminister ett tal om den förstärkning avspråkens ställning i skolan som utlovats iregeringsdeklarationen. Han skisserade ett kostsamt systemmed tre främmande språk redan i grundskolan.Inte med ett ord omnämnde han de hundratusen barnsom växer upp i med tvåspråkigheten somlivsvillkor, vars träning kunde ge gedigna resultat ochtillföra vårt land en global språkresurs.För några veckor sedan inledde Institutet förFramtidsstudier ett seminarium om det mångkulturellasamhället. Av diskussionen om hemspråk framgick det klartatt medan den pedagogiska forskningen entydigt bekräftarverksamhetens centrala betydelse för invandrarbarnensutveckling, vittnar lägesrapporterna om en accelererandenedrustning på fältet. Lektor frånlärarhögskolan i efterlyste klara besked. ''Om ni villavskaffa hemspråk, så säg det högt!'' ''Kom intemed vackra deklarationer medan ni skrotar verksamheten ismyg!'' Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en snabb utvärdering bör skeav hemspråksundervisningen samt att förslag framläggs föratt snabbt förstärka de statliga insatserna för att säkra enfortsatt hemspråksundervisning på hög nivå.