ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sk21 · 1992-11-30 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:127 Vissa frågor om beskattning av inkomst av tjänst Avdraget för resor mellan bostad och arbete med biluppgår taxering till per mil. I proposition1992/93:127 föreslås att avdraget skall medges med 12kronor per mil också vid taxering.Beräkningen av avdragets storlek sker i enlighet medschablon. Schablonen tar hänsyn till beräknade rörligakostnader för bil. Till dessa räknas bränsle, slitage, däck,underhåll och reparation. RSV beräknar storleken på dettaavdrag. Enligt den prisutveckling som kunde förutses vidpropositionens skrivande skulle avdraget för resor mellanarbete och hem uppgå till de föreslagna 12 kronorna.Sedan propositionen lades på bord haremellertid förutsättningarna radikalt förändrats sedan denfasta växelkursen tvingades överges och kronandeprecierats. Det innebär att bensinpriset kommer att öka.Prisökningen beror på hur stor den slutliga nedskrivningenkommer att bli men en slutlig depreciering på 15 procentskulle medföra att priset på blyad bensin, 98 oktan, skullegå upp med ca per liter.Till detta skall läggas höjningen av bensinskatten samtkoldioxidskatten som skall träda i kraft . Totaltkan bensinpriset i konsumentledet beräknas öka från 6,65till 8,45 till följd av depreciering ochskatteförändringar. För en glesbygdsbo som kör 3 innebär detta ökade bränsleutgifter på ca5 400 kronor.Avdragsrätten för bilresor till och från arbete är av storbetydelse för en decentraliserad samhällsstruktur med enlevande landsbygd. Försämrade avdragsmöjligheter skulleöka koncentrationen till tätorterna och försvåra boende iglesbygden. Avdraget är också fördelningspolitisktbetydelsefullt eftersom befolkningen i skogslänen igenomsnitt har lägre inkomst än i övriga län. För mångamänniskor finns ingen utbyggd kollektivtrafik och såledesinga alternativ till bilresa till arbetet. Vi föreslår därför attavdraget för arbetsresor justeras uppåt för att i viss månkompensera för deprecieringseffekterna.Vi har redan konstaterat att bensinpriset kan komma attöka till följd av den flytande växelkursen.Även de andra posterna i RSVs schablon kommernaturligtvis att påverkas. Eftersom stora delar av bilparkenbestår av utländska bilar har även dessa poster ett högtimportinnehåll och kan antas öka betydligt i pris.Exempelvis torde det vara rimligt att slitagekostnadenberäknas utifrån ett högre nybilspris. Vidare kommerkostnaden för däck och reservdelar att öka.Det är av stor vikt att nedskrivningen av kronan inte iövrigt följs av omfattande kompensationskrav. Det är ocksåav vikt att vidmakthålla en stram finanspolitik som kanbädda för en lättare penningpolitik och därmed lägreräntor. Det är därför nödvändigt att denna åtgärd fullt utfinansieras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar fastställa avdraget för resor mellanbostaden och hemmet till taxering.
mot · GG02Sk22 · 1992-11-30 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:127 Vissa frågor om beskattning av inkomst av tjänst Förslaget om upphävande av lagen (1980:865) motskatteflyktI propositionen föreslås att lagen mot skatteflyktupphävs fr.o.m. . Kritiken mot lagen harenligt propositionen gällt att förekomsten av engeneralklausul mot skatteflykt stärker det allmännasställning gentemot den enskilde på ett sätt som inte ärrimligt i ett rättssamhälle. Dessutom skulle lagen medförasvårigheter för den enskilde att bedömaskattekonsekvenserna av olika rättshandlingar.I betänkandet av skatteflyktsutredningen (SOU1989:81) gjordes en genomgång av utländsk rätt på dettaområde. Av de sex länder som studerats visade det sig attfem hade liknande generalklausuler mot skatteflykt somden svenska. Det gällde , , ,dåvarande och Frankrike.Samtliga dessa stater brukar normalt anses somrättssamhällen.I har det ansetts som en god regel attutvärdera om tillämpningen av den aktuella lagstiftningeninneburit problem. I detta fall har justitiekanslern vid tvåtillfällen fått i uppdrag att granska tillämpningen avskatteflyktslagen ur rättssäkerhetssynpunkt. JK har funnitatt tillämpningen av lagen präglats av stor försiktighet ochatt det inte finns något stöd för antagandet att kraven pårättssäkerhet och förutsebarhet åsidosatts.I propositionen hävdas att lagen mot skatteflykt gör attdet allmännas ställning gentemot den enskilde stärks på ettsätt som inte är rimligt. En genomgång av de domar därlagen mot skatteflykt tillämpats ger föga stöd för dennauppfattning. Det totala antalet domar gällandeskatteflyktslagen 1981--1988 är 41 och inte i något av dessafall har det påståtts att den enskildes rättssäkerhetåsidosatts. Antalet förhandsbesked där skatteflyktslagenansetts tillämplig har varit 24, och inteheller beträffande dessa har kritik framförts beträffanderättssäkerheten.Det finns däremot starka skäl att behålla lagen motskatteflykt. Vetskapen att vissa genom skatteflyktsåtgärderundgår skatt är självfallet ägnad att försvaga viljan hosövriga skattskyldiga att fullgöra en betungandeskattebörda.Det katastrofala läget när det gäller den ekonomiskabrottsligheten och problemen kring det avanceradeskatteundandragandet gör att det allmänna förlorar storaskatteinkomster. Om dessa missförhållanden inte åtgärdasutan tvärtom underlättas genom slopandet av lagen motskatteflykt är detta dessutom i sig ägnat att undergrävaallmänhetens vilja att solidariskt betala skatt. I nuvarandestatsfinansiella situation med ett våldsamt växandebudgetunderskott torde ett avskaffande avgeneralklausulen mot skatteflykt inte utgöra den klokastesignalen till skattebetalarna.Avskaffande av generalklausulen mot skatteflykt är felåtgärd vid fel tidpunkt.Med hänvisning till vad som anförts föreslårvänsterpartiet att proposition 1992/93:127, vad gällerslopande av lagen mot skatteflykt (1980:865), avslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:127 vad gällerslopande av lagen mot skatteflykt (1980:865).
mot · GG02Sk3 · 1992-11-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:108 Skattelättnader vid utskiftning av aktier i riskkapitalbolag m.m. I propositionen föreslås regler om skattelättnader för deföretag som i samband med utskiftning av de tidigarelöntagarfondernas tillgångar erhåller aktier i de s.k.portföljförvaltningsbolagen eller i riskkapitalbolagen.Propositionen innehåller vidare förslag om vissa ändringar inuvarande skatteregler som aktualiseras vid olikaförändringar i börslagstiftningen.Förslagen i denna proposition anknyter tillpropositionen 1992/93:41 om kapital för tillväxt vilkeninnehåller flera olika förslag röranderiskkapitalförsörjningen till små och medelstora företag.Till denna proposition har avslag yrkats i desocialdemokratiska motionerna 1992/93:FiU5 och FiU6.Vid tidigare behandling av propositionen omutskiftning av löntagarfonderna har vi socialdemokrateryrkat avslag på förslagen.Som en konsekvens av dessa redovisadeavslagsyrkanden på de propositioner som föregått den nuaktuella propositionen avvisar vi därför även de ändringar ibeskattningen som aktualiseras av förslaget om riskkapital. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget i proposition 1992/93:108om skattelättnader vid utskiftning av aktier iriskkapitalbolag.
mot · GG02Sk4 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:96 Vissa uppbörds- och indrivningsfrågor, m.m. I propositionen föreslås bl.a. att den preliminära F-skatten för egenföretagare sänks till av denskattskyldiges slutliga skatt. I propositionen presenterasockså andra förslag som berör vissa frågor om uppbörd ochindrivning av skatt.I en tidigare proposition (prop. 1991/92:43) föreslogregeringen vissa tillfälliga regler beträffande uppbörd avpreliminär B-skatt för såväl juridiska som fysiska personersom driver näringsverksamhet. Förslaget innebar att uttagetav preliminär skatt från såväl fysiska som juridiska personerskulle motsvara av den slutliga skatt som påförts denskattskyldige året före inkomståret.Nu återkommer regeringen med ett förslag som innebären ytterligare sänkning av B-skatten/F-skatten till 105 %och att denna ordning permanentas. Motiven försänkningen är enligt vår mening utomordentligt dåligtbelysta. Med tanke på den korta tid som förflutit sedanföregående sänkning föreslår vi att preliminärskatteuttagetskall vara . Vi har dock inget emot att dennaprocentsats permanentas. Propositionens övriga förslag kanockså godtas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att den preliminära F-skatten skalltas ut med ett belopp som motsvarar av den slutligaskatt som har påförts den skattskyldige året föreinkomståret.
mot · GG02Sk5 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:65 Upphävande av lagen (1990:750) om betalningar till och från utlandet m.m. I proposition 1992/93:65 föreslår regeringen att lagen ombetalningar till och från utlandet m.m., skall upphävas.Regeringen motiverar detta med att det är tveksamt ombetalningslagens krav är förenliga med EG:s krav om friakapitalrörelser. Detta innebär att betalningslagens förbudatt använda inlåningskonto i utlandet upphävs.För att i någon mån tillgodose behovet av skattekontrollav sådana konton föreslår regeringen att de som öppnarinlåningskonton i utländsk bank skall rapportera detta ochlämna medgivande till insyn på kontot, och förbindelse fråndet utländska institutet att automatiskt lämnakontrolluppgift till beträffandeavkastningen.Det är uppenbart att det föreslagna systemet intetillgodoser kravet på en rättvis och likformig skattekontroll.Denna kritik framhålls även från vissa remissinstanser och ilagrådets yttrande. Lagen om betalningar till och frånutlandet m.m., bör därför behållas till dess att ett systemsom uppfyller kravet på en rimlig skattekontroll harredovisats.Om proposition 1992/93:65 bifalls, bör som sinmening ge regeringen till känna att det i propositionenföreslagna systemet för skattekontroll, med det snarastemåste kompletteras med svensk lagstiftning ellerinternationella överenskommelser för att tillgodose kravenpå en rättvis och likformig skattekontroll. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå proposition 1992/93:65,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en kompletterandelagstiftning eller internationella överenskommelser för atttillgodose kravet på en rättvis och likformig skattekontrollav inlåningskonton.
mot · GG02Sk7 · 1992-11-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:122 Vissa frågor års allmänna fastighetstaxering, m.m. I propositionen föreslås vissa tekniska justeringar avfastighetstaxering och fastighetsskatt. Dessutom innehållerpropositionen förslag om att skattefriheten upphävs förbostadskooperationens s.k. garantifond.Enligt skatteregler ärgarantifondens inkomster och förmögenheter befriade frånskatt. I propositionen föreslås nu att denna skattefrihet skallavskaffas. Något förslag presenteras emellertid inte ipropositionen hur den framtida beskattningen av fonden,t.ex. val av skattesats och skatteunderlag, skall utformas.Som ett resultat av skattereformen beskattas alla typerav kapitalinkomster och sparformer. En bärande princip ireformen är också att beskattningen skall vara neutralmellan olika sparformer oberoende hur och vem somförvaltar sparandet. Mot bakgrund av dessa viktigaprinciper i skattepolitiken anser vi i likhet med regeringenatt det knappast är möjligt att behålla en fortsattskattefrihet för garantifonden.Som framgår av propositionen är frågan om denframtida beskattningen av garantifonden och andrastiftelser föremål för utredning. Vi har därför inte någonanledning att nu ta ställning till vilka regler beträffandeskattesats, skattebas och liknande frågor som ifortsättningen skall gälla för garantifonden. Vi förutsätteratt regeringen återkommer med förslag i detta ärende ochatt man därvid beaktar det faktum attbostadskooperationen driver sin verksamhet utanvinstsyfte.När man avskaffar skattefriheten för garantifonden ärdet enligt vår mening utomordentligt viktigt att den ändradeskattesituationen för fonden föregås av en tillräckligt långövergångstid. Regeringen föreslår visserligen en vissövergångstid. Men den är dock alldeles för kort. Medhänsyn till det nu mycket besvärliga läget påbostadsmarknaden och för att undvika oskäligabeskattningseffekter av det kapital som redan finns i fondenär det rimligt att, i linje med HSB:s och Riksbyggensönskemål, utsträcka övergångstiden till årsskiftet 1994-1995.I övrigt yrkar vi bifall till de förslag i propositionen somhuvudsakligen avser olika tekniska justeringar avfastighetstaxeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att ändrar regeringens förslag omövergångsregler för beskattningen avbostadskooperationens garantifond och i stället beslutar attfondens skattefrihet upphävs ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida beskattningen avgarantifonden.
mot · GG02Sk8 · 1992-11-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:122 Vissa frågor års allmänna fastighetstaxering, m.m. En mera rättvis fastighetstaxering!De regionala skillnaderna i fastighetsskatt är idagorimligt stora. En omtaxering av alla småhus är dockomständligt och resurskrävande. I stället kan mantillfredsställande lösa problemet för vanliga villaägaregenom att sätta ett tak för taxeringsvärdet av marken. Detfinns ju groteska exempel där taxeringsvärden på vissaattraktiva lägen höjts så mycket att folk som har bott där iårtionden plötsligt kan bo kvar. Vårt förslag äratt det taxerade markvärdet skall uppgå till maximalt för en normal villafastighet. Ändringen bör gälla fr om den 1 januari 1993.Eftersom tomtvärdet är den del av fastigheten som mestvarierar med konjunkturen, innebär förslaget att manväsentligt minskar både de regionala skillnaderna ifastighetsskatt och taxeringsvärden som ligger övermarknadsvärdet.Rättvisare fastighetsskatt och taxeringsvärden bordevälkomnas av alla, även av regeringen.TillbyggnadKalkylen för tillbyggnad av flerbostadshus blir dålig dåfastighetsskatt utgår direkt för den nyproducerade delen(för nyproduktion skattefritt , därefter halvfastighetsskatt ). Därför bör samma skattereglergälla för tillbyggnad som nyproduktion av flerfamiljshus. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om takvärde för taxering av mark försmåhus,n2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör lägga framförslag om att lika skatteregler (skattefrihet följt avhalv fastighetsskatt ) i princip bör gälla såvälför tillbyggnad som för nyproduktion av flerfamiljshus.
mot · GG02Sk9 · 1992-11-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:86 Ytterligare förenklingar i deklarationsförfarandet I propositionen föreslås att en förtryckt blankett förförenklad självdeklaration grundad på innehållet i inkomnakontrolluppgifter och övriga av skattemyndigheten kändauppgifter, skall sändas ut till samtliga berörda skattskyldigaföre under taxeringsåret.Deklarationsblanketten skall undertecknas av denskattskyldige och återsändas till myndigheten senast den 2maj under taxeringsåret.Om de förtryckta uppgifterna är felaktiga ellerofullständiga skall den skattskyldige göra de ändringar ellertillägg som behövs.I det förberedande arbetet för propositionen föreslogRiksskatteverket att den som inte avhördes skulle ha ansettsha avgivit en deklaration på heder och samvete i enlighetmed det utsända förslaget. RSV:s förslag mötte dock starkaprincipiella invändningar vid remissbehandlingen ochföranledde att alternativa lösningar aktualiserats blandannat av en av de sakkunniga i rättssäkerhetskommittén.Regeringens förslag leder i förhållande till RSV:s och dealternativa förslagen till ett antal negativa administrativaeffekter och också ökade kostnader för myndigheten.Tidpunkten för utskick av slutlig skattsedel förskjuts medregeringens förslag till augusti.Enligt vårt förmenande torde det dock vara olämpligt attskjuta på beslutet eller få till stånd andra lösningar då RSVredan påbörjat förberedelsearbetet med utgångspunkt i detframlagda förslaget. Det är dock önskvärt att det nyaförfarandet noggrant följs upp och att ändringar i den avRSV angivna riktningen aktualiseras när vunnaerfarenheter ger anledning till det och som innebär ettsystem som är likt det danska där deklarationen anses halämnats utan att denna återsänts.Det kan också nämnas att RSV:s fördjupadeanslagsframställning är byggd på verkets förslag tillförenklingar i deklarationsförfarandet. Mot bakgrund avdetta är det därför synnerligen angeläget att anslaget tillskatteförvaltningen verkligen beräknas med utgångspunktfrån vad beslutar om regeringens förslag tillytterligare förenklingar i deklarationsförfarandet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatta förenklingar ideklarationsförfarandet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslaget till skatteförvaltningen.
mot · GG02So10 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:129 Avgifter inom äldre- och handikappomsorgen Propositionen tar upp förslag om fri prissättning förkommunerna på service och omvårdnad förhelinackordering i särskilda boendeformer. Grunden skavara den samma som när någon får service ihemmet: omvårdnad och boende.När det gäller läkemedel, annan sjukvård, tandvård,fotvård etc. ska samma kostnadsregler gälla som i öppenvård.Några begränsningar för de kommunala avgifterna skainte finnas. I propositionen finns bara frommaförhoppningar om att taxorna inte sätts så högt att det inteblir pengar över till personliga behov: kläder, fotvård,tandvård, läkemedel etc.Omedelbart kommer förslaget att drabba patienterna påsjukhemmen. Dessa patienter betalar nu c:a 2 000 kronorper månad och har då möjlighet att klara sig på en lågpension. Risken med regeringens förslag är att ingen somvistas på ett sjukhem kommer att kunna ha kvar sin bostad.Även patienter med familj kommer att få problem med denfria avgiftssättningen.Vänsterpartiet befarar också att många människor medfunktionshinder kommer att drabbas av förändringen. Vihar tidigare haft en differentierad avgiftssättning vilkenriksdagen avskaffade eftersom den medförde orättvisor förden gruppen.Regeringen förutsätter att kommeratt ge rekommendation till kommunerna om avgiftsnivåer.Eftersom man därifrån visat stort intresse för den modellsom framför i SOU 1992:50 befararvi att förslaget om det kommunala avgiftstaket kommer attbli vägledande för deras rekommendationer. Avpropositionen framgår även att regeringen har sinapreferenser för utredningens förslag. avvisarbestämt den modellen som norm. Den skulle vara heltförödande för människor med funktionshinder -- särskilt deyngre.Vänsterpartiet vill inte avstå från en reglering av dettaområde. Riskerna för godtycke är allt för stort. Ennoggrannare översyn borde göras innan fattarbeslut om kommunernas långvårdsavgifter. Ett avdirektiven till en sådan utredning skall vara att garanteraskäliga avgifter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition1992/93:129 om avgifter inom äldre- ochhandikappomsorgen enligt vad i motionen anförts omriskerna för att äldre och funktionshindrade drabbas närsärregleringen upphör,2. att begär att regeringen tillsätter en nysärskild avgiftsutredning enligt vad i motionen anförts omatt skapa ett rättvist avgiftssystem för kommunernaslångtidsvård.
mot · GG02So11 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:129 Avgifter inom äldre- och handikappomsorgen InledningDen nuvarande särregleringen som avser avgifter förhelinackordering för service och omvårdnad föreslåsupphävas i propositionsförslaget.Kostnaderna för den enskilde i äldreboendet varierarkraftigt. Detta har lett till att det inte alltid varitvårdbehovet utan avgiftens storlek som avgjort denenskildes val av omsorgsform. Följden har blivit att mångavalt boendeform efter avgiftens storlek istället för behovetav vård. Detta har i många fall inneburit att dyrareboendeformer med lägre patientavgifter valts.ÅlderdomshemDen neutralitet som eftersträvas ipropositionsförslaget leder till att ålderdomshemsboendetinte längre diskrimineras i avgiftshänseende. Centerpartiethar i åtskilliga gånger poängterat vikten av atterbjuda ett brett urval av boendeformer. har slagitvakt om möjligheterna att upprusta, bygga och drivaålderdomshem på samma villkor som annat serviceboende.Med propositionsförslaget får ålderdomshemsboende ävenekonomisk neutralitet gentemot sjukhemsboende somtidigare varit betydligt mera ekonomiskt fördelaktigt förden enskilde.Kommunernas ansvar och ekonomiKommunerna bär nu det fulla ansvaret för äldre- ochhandikappomsorgen. Det är väl känt att kommunerna haren mycket bekymmersam ekonomisk situation.Grundtryggheten för den enskilde åligger, enligtsocialtjänstlagen, kommunerna. Förslag föreligger nurörande indragning från kommunerna, till staten, av deökade inkomster som detta nya avgiftssystem innebär.Detta kan i många fall leda till stora svårigheter förkommunerna att klara en god service till de äldre ochhandikappade. Särskilt de unga handikappades situationmåste beaktas när avgiftssystemen ändras. Möjligheter tillett oberoende och självständigt liv får ej spolieras på grundav allt för snäva ekonomiska ramar i kommunen. Det bördärför ske en konsekvensanalys av de indragningar somstaten ämnar göra innan storleken på indragningarnabeslutas. Där måste hänsyn tas till de enskildakommunernas speciella situation.IkraftträdandeDen i propositionen föreslagna lagen föreslås trädaikraft . Detta innebär att kommunernasmöjlighet att för nästa budgetår göra justeringar medanledning av lagen är utomordentligt begränsade.Kommunerna har antingen fastställt sina budgetar ellerbefinner sig i ett läge där endast små justeringar är möjliga.Vi vill påpeka detta faktum och även här påtalakommunernas självklara rätt till eget handlingsutrymme. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av inkomster frånkommunerna till staten.
mot · GG02So13 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:61 Ändrat huvudmannaskap för vissa institutioner inom ungdomsvård och missbrukarvård I proposition 1992/93:61 om ändrat huvudmannaskap förvissa institutioner inom ungdomsvård och missbrukarvårdföreslås att staten får ett samlat huvudmannnaskap för desärskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen. En nystatlig myndighet, , föreslås bliinrättad. En kommitté skall tillsättas för attförbereda huvudmannaskapsförändringen. Ettprincipbeslut om att huvudmannaskapet skulle föras övertill staten fattades, mot bakgrund av problem i vården, avriksdagen i maj 1991.Ett av problemen med tvångsvården har varitdifferentieringen av institutionerna utifrån klienternasförutsättningar och behov. Omhändertagandet och vårdenav flickor i §12-hemmen och de psykiskt störda inommissbrukarvården har inte fungerat. Dettauppmärksammas också i propositionen. Däremotuppmärksammas inte behovet av kvalificeradebehandlingshem för kvinnliga missbrukare. Dessavårdbehövande kvinnor får inte glömmas bort närtvångsvården omorganiseras och får ny huvudman.Vid placering av vårdbehövande anser vi attnärhetsprincipen skall gälla så långt det är möjligt för attunderlätta bra kontakt mellan institutionen och klientenssocialnämnd.Vi anser att den nya statliga myndigheten som skallinrättas bör göras så liten som möjligt. Enligt våruppfattning verkar den föreslagna personalstyrkan på 40personer vara för stor. Vi anser därför attorganisationsutredningen bör utreda förutsättningarna fören mindre basorganisation.Den föreslagna organisationskommittén skall undersökamöjligheten att vid akuta situationer delegera placering avvårdbehövande till föreståndare för hem med akut- ochutredningsenheter. Vi anser att sådan delegering ej skallkunna ske. Vi anser att den nya myndigheten alltid skall hadet fulla ansvaret och att viss bemanning alltid skall finnas.Därför anser vi att organisationskommittén bör undersökamöjligheten att inrätta någon form av jourverksamhet.Inför denna huvudmannaskapsförändring vill vi ocksåunderstryka betydelsen av att de nuvarande huvudmännenfår kompensation för gjorda investeringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrat huvudmannaskap förvissa institutioner inom ungdomsvård och missbrukarvård.