mot · GG02Fi1 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:36 Vissa frågor om den kommunala ekonomin /93 införs ett nytt utbetalningssystemför kommunala skattemedel. Utgångspunkten är att statenskall betala ut kommunalskattemedlen till kommunernaredan samma år som skatten avser, och inte som med tvåårs eftersläpning. Detta skall underlätta kommunernasekonomiska planering.Samtidigt införs ett nytt generellt statsbidrag som skallersätta de många specialdestinerade bidragen till skola,barnomsorg med mera. Det nya bidraget utformas så att detjämnar ut skillnaderna mellan kommunerna i skattekraftoch kostnadsstruktur. Ett viktigt syfte har varit att skapamer likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellankommunerna.Ett mer generellt statsbidrag ger ökad frihet förkommunerna att utforma verksamheten lokalt och kandärigenom bädda för nya, flexibla och effektivare lösningar.I detta avseende innebär systemförändringen att detkommunala självstyret stärks. Mot detta skall ställas detkommunala skattestoppet och det nya statsbidragetskaraktär av att vara just ett system för utjämning.Regeringens förslag till förändringar innebärsammantaget att ett nytt krångligt och svåröverskådligtutbetalningssystem skapas. Inte minst gäller detta de s.k.övergångsreglerna. En viktig förutsättning för demokrati äratt landets medborgare förstår de beslut som fattas. Ytterstfå kommer dock att någonsin vinna insikt om hur det nyautbetalningssystemet för kommunala skattemedelegentligen fungerar. Detta är ett stort problem.Skattestopp, utjämningsbidrag, fastställande avuppräkningsfaktorer m.m. innebär att det är staten som islutänden fastställer den enskilda kommunensskatteintäkter. kräver därför att enutredning tillsätts med uppgift att utreda vilkakonsekvenser detta förhållande har på möjligheterna tillkommunalt självbestämmande.Enligt sjunker kommunernasskatteintäkter . Med en oförändradverksamhetsnivå kommer därför underskotten ikommunsektorn att uppgå till 1997.Konsekvensen kommer att bli massuppsägningar ikommunerna och detta i ett läge där de sysselsatta inomindustrin är nere nivå och fortfarande i starktsjunkande. Dessutom kommer först och främst kvinnornaatt drabbas då de utgör av de anställda inom kommunoch landsting. En betydande orsak till kommuners ochlandstings stora underskott är minskade statsbidrag meddrygt . Denoundvikliga följden blir istället nedskärningar ochkvalitetssänkningar.Enligt kommunförbundet måste antalet anställdaminska med 50 000 personer ochLandstingsförbundet menar att mellan 15 000 och 20 000anställda måste bort.Vi har tidigare i motion till kompletteringspropositionenvåren 1992 mer utförligt presenterat vårt alternativ för attstärka kommuner och landsting och förhindra ytterligareutslagning från denna sektor. Med det allt allvarligare lägetpå arbetsmarknaden som bakgrund, där AMS presenterarprognoser med en öppen arbetslöshet på sommaren1993, vill vi här kortfattat upprepa kravkring den kommunala ekonomin där Vänsterpartietföreslår:att avslå regeringens indragning av 7,5 miljarderfrån kommuner och landsting, att föreslå minst realtoförändrade statsbidrag till kommuner och landsting under1990-talet, att skjuta upp ikraftträdandet av ett nyttstatsbidragssystem till 1994 och att en ny kommitté tillsättsmed uppgift att föreslå ett nytt behovsinriktat generelltstatsbidragssystem, att avslå regeringens förslag tillkommunalt skattestopp, att avslå regeringens förslag tillnytt utbetalningssystem Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen i sin helhet enligtvad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär en utredning omstatlig och skatt enligt vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag, indragning avkommunala medel och landstingsmedel och kommunaltskattestopp.