mot · GF02T341 · 1992-01-27 00:00:00 — Goda kommunikationer är en förutsättning för regionalutveckling och balans. Detta gäller i särskilt hög gradNorrlands inland, där kommunikationernas standard är heltavgörande för möjligheterna att utveckla näringslivet.I är turismen den snabbast växandehuvudnäringen. Turismens behov av goda vägar beaktasinte i tillräcklig omfattning, detta trots att trafikflödena iJämtlands län är större under turistsäsong,jämfört med de värden som representerar årsdygnstrafiken.Turismens betydelse ökarÅrligen besöks länet av stora skaror av turister. De flestakommer till länet vägledes. Detta innebär att länets vägnätskall betjäna förutom länets ca 55 000 personbilar och bussar även ytterligare ca 250 000 fordon, som tillförs länet genom turisttrafiken. Hela60 % av dessa fordon (ca 150 000) kommer till länet , d.v.s.under vårvintern när tjälskaderestriktionerna ger sig tillkänna. Vinterturismen berör dessutom i hög grad det lågtprioriterade sekundära och tertiära vägnätet i länet, vilketskapar särskilda problem.Skogsbruket är en annan av länets huvudnäringar somlider av de eftersatta väginvesteringarna och underhållet ilänet. har ca 1/10 av landets samladeskogstillgångar och är dessutom det län i landet från vilket --i absoluta tal räknat -- det mesta virket transporteras ut förförädling i andra län.Skogsbrukets transportproblemÄven skogsbruket får lida för brister i vägverketsvärderingsmodell, som inte medger nyansering av vilkavikter som bärs upp av fordonens axlar. Dennavärderingsmodell kan därför inte tillåtas styraväginvesteringarna om målet är att skapa likvärdigautvecklingsförutsättningar. Redan iplaneringsförutsättningarna konserveras och förstärksspännvidden och obalansen mellan landets starkarespektive svaga regioner.Vägverkets planerings- och värderingsmodell förutsätteratt landets allmänna vägnät -- och, självklart,huvudvägnät -- redan uppfyller någon form av minimikrav ihela landet. Med denna utgångspunkt styrs sedanresurserna mellan regionerna genom registrering av detantal fordonsaxlar som trafikerar vägarna.I praktiken innebär t.ex. detta, att behov av ytterligareförbättringar i storstadsområden på väg med intensivpersonbilstrafik och med full bärighet året runt jämförs medvägar i inland, vilka endast tillåter tunga fordonpå tjälad mark om broarna håller. I skogsområden somNorrlands inland kan man med fog dessutom förmoda attden tunga trafikens andel av det totala fordonsflödet ärstörre än i storstadsområdena. Detta ger dock ingetgenomslag i värderingsmodellen.Hälften grusvägarDet allmänna vägnätet i länet uppgår till (). Detta innebär allmän väg/1 000 invånare, vilket är mest i hela landet.I utgörs t.ex. det allmänna vägnätet avdrygt (). Detta innebär allmänväg/1 000 invånare. och har37,allmän väg/1 000 invånare.Ca 55 % av de allmänna vägarna i länet har beläggning,medan motsvarande andel för hela riket är . Tendensen är dessutom den, att länets eftersläpningökar i förhållande till landet i övrigt.I inget annat län i landet utförs -- i absoluta tal -- så storttrafikarbete (mätt i fordonskilometer) på allmänna vägarmed slitlager av grus som i . av trafikarbetet i länet utförs på sådana vägar, medanmedelvärdet för landet endast är ca 2 %.På 1/3 av det allmänna vägnätet rådertjälskaderestriktioner under (längsta avstängningstid ).Huvudvägnätets andel av de allmänna vägarna i länetutgör (riksvägar + primära länsvägar = 204mil).Enligt är det självklart att huvudvägnätet ihela landet skall ha beläggning. Huvudvägnätet i Jämtlandslän är belagt på endast och har grusvägar på hela 23mil, d.v.s. av huvudvägnätet i länet utgörs av grusvägar. Detfinns totalt endast grusvägar på landetshuvudvägnät. Av dessa grusvägar finns mer än hälften iJämtlands län ().På huvudvägnätet i förekommertjälskaderestriktioner på under ca två månaderårligen.På av huvudvägnätet i länet nås intemedelresehastigheten /timma.På huvudvägnätet i länet finns ännu 16 broar som inteklarar EGs bruttoviktsbestämmelser. Enligt den senasteinventeringen fanns det totalt c:a 140 broar i ,som inte klarade . Av dessaåterstår ett hundratal att bygga om.Otillräcklig medelstilldelningTilldelningen av medel till vägar i är förliten.För att understryka länets behov av åtgärder redovisasföljande tillståndsbild för Z län:Beläggningsandelen förhela vägnätet är , riksgenomsnittet ca 71 %.Väglängd primäralänsvägar med grusslitlager är . Motsvarar av rikets primära länsvägar med grusslitlager.Samtliga grusvägar med trafik mer än 250 fordon perårsdygn är . Motsvarar av rikets samtliga grusvägar med mer än 250 fordonper årsdygn.Totala kostnader för att enbart åtgärdabärighetsbrister på vägar som normalt sätts ner harberäknats till ca 1 500 Mkr.Totala kostnader för att återhämtaeftersläpande underhåll avseende beläggnings-,torrläggnings- och grusslitlagerunderhåll har beräknats tillca 450Mkr.Ovanstående redovisning angående behovet av ökaderesurser till vägar i bör ges regeringen tillkänna.Broarna i StorsjönFör att mobilisera nödvändiga resurser för en forceradupprustning av vägnätet i har vicenterpartister från vid tidigare riksmötenupprepade gånger föreslagit att större vägbyggnadsprojektskulle kunna komma till utförande med finansiering utanförstatsbudgeten. I en centermotion till /87föreslogs sålunda, att de synnerligen angelägnabroprojekten vid Vallsundet och Rödösundet i iJämtland skulle erbjudas till entreprenörer eller konsortiumav entreprenörer att byggas för att sedan förhyras (s.k.leasing) av för att , förslagsvis ,helt övertas av . beslöt med anledningav bl.a. en centermotion, att uppdra åt regeringen attåterkomma med förslag till extern finansiering avvägprojekt.I proposition 1987/88:50 föreslogs att regeringen skullemedges bemyndiga att tidigarelägga byggande avvägar eller broar med lån, s.k. förskottering, frånkommuner eller företag. Sannolikt kan detta arrangemang ivissa tätbefolkade trafikintensiva delar av landet underlättagenomförandet av angelägna projekt. Om arrangemangetinte skall föranleda en fortsatt koncentration avinvesteringarna, förutsätter det emellertid att istödområdena också bemyndigas ersätta de kommuner ellerföretag som ''förskotterar'' en väg- eller broinvestering förräntekostnaderna fram till dess väg- ellerbroprojektet inlöses.Riksdagen bör bemyndiga regeringen att vidförskotteringen från kommun eller företag av kostnad förväg- eller broprojekt inom stödområdet också skall medgeatt ersättning för räntekostnaden utgår fram till attprojektet inlöses.Byggandet av bron över har kommitigång av ett bolag där bron skall betalas med broavgifter.Detta visar hur otillräckliga medelstilldelningarna varit ochatt länet är berett att ta till sådana drastiska åtgärder som ifallet . Av denna typ av projekt är detta det förstai landet.Vallsundsföreningen i har vid upprepadetillfällen uppvaktat många myndigheter i brofrågorna ochbyggandet av bro över Vallsundet måste komma tillstånd. I den lågkonjunktur som vi nu befinner oss i är ett såstort byggprojekt som en Vallsundsbro ursysselsättningssynpunkt angeläget vid sidan av kraven påbättre trafikmöjligheter.Färjorna över Vallsundet och Rödösundet i iJämtland behöver repareras och förnyas.Vallsundsföreningen har med noggranna beräkningar somgrund framfört förslag om att de medel som Vägverketavsätter för färjornas reparation och nyanskaffning iställetskall avsättas till en fond för att användas vid de aktuellabrobyggena. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade anslag förunderhåll och upprustning av vägnätet i ,2. att bemyndigar regeringen att medge attvägverket vid förskottering från kommun eller företag avkostnad för väg- eller broprojekt inom stödområdet ocksåskall medge att ersättning för räntekostnaden utgår fram tillatt projektet inlöses,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda brofonder.