ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Jo517 · 1992-01-27 00:00:00 — Djurskydd och djurhälsovård 1988 fick vi en ny djurskyddslag, som innebar ett stortsteg framåt ur djurskyddssynvinkel. Men i vissa delar finnsdet uppenbarligen kvar rester från den gamla lagstiftningensom innebär att den nya lagens intentioner inte kan infrias.En sådan motsägelse är att det, enligt både den nya och dengamla lagens förarbeten, vid vanvård skall tas hänsyn tillden skyldiges försörjningsmöjligheter.I praktiken har detta inneburit att högre rättsinstanserupphävt beslut om förbud fattade av miljö- ochhälsoskyddsnämnd och av länsstyrelse. Det finns nu enväxande osäkerhet om hur stark den nya lagen egentligenär. För de kommunala handläggare, som lägger ner stortarbete på tillsyn känns det ibland meningslöst, när alltomintetgörs i högre instans.Djurskyddsaspekterna måste ges bättre genomslag ännuvarande praxis medger. Det framstår som allt merangeläget att på nytt prövar utformningen avdjurskyddslagen i ovan nämnda avseende.DistriktsveterinärorganisationenEn utredning arbetar med att se över veterinärväsendet,även distriktsveterinärorganisationen. Utredningen skallvara avslutad innevarande år. Mot denbakgrunden är det märkligt att regeringen nu väljer attföreslå en så drastisk förändring av finansieringen avdjursjukvårdsavgifterna. Risken för försämring avdjurskyddet är uppenbar.I det pressade läge som många animalieproducenterbefinner sig i blir en sådan ökning tung att bära. Även närdet gäller sällskapsdjur blir kostnaden stor. Vänsterpartietföreslår därför att djursjukvårdsavgifterna inte höjs nu.Vi anvisar därmed ytterligare tilldistriktsveterinärorganisationen.Stoppa användningen av bensaxI är s.k. bensaxar förbjudna sedan mer än 20 år.Bensax är ett grymt fångstredskap, som förorsakar djuretmycket lidande. Redskapet är förbjudet i cirka 65 ländermen det finns många länder där det är tillåtet.Trots att vi inte tillåter metoden här i så tillåtervi import av skinn från djur fångade på detta sätt. Inom EGfattades 1991 beslut om importförbud. Det kommer attträda i kraft och innebär att import av pälsar och skinnfrån de tretton djurarter, som fångats på detta sätt, intetillåts från de länder som saknar förbud.Sverige, som har gott anseende internationellt när detgäller djurskydd, bör följa detta exempel och införaimportförbud. Ett sådant importförbud kan fungera som enpåtryckning mot de länder som ännu inte infört förbud. Ettminimikrav är att man genom märkning anger om pälsaroch skinn importerats från länder där bensaxar tillåts. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till nyutformning av djurskyddslagen i syfte att stärkasanktionsmöjligheterna vid vanvård av djur,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ej nu höjadjursjukvårdsavgifterna,3. att till Bidrag tilldistriktsveterinärorganisationen för /93anvisar . utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot import av pälsaroch skinn från länder där bensaxar är tillåtna.
mot · GF02Jo518 · 1992-01-27 00:00:00 — I finns f n ca 700 000 hundar. Omsatt i antalpersoner som är involverade i hundägande, blirmotsvarande siffra ca 2 miljoner. Kravet att kunna ta medhunden över landets gränser ökar starkt. Vi vet också attutländska turister undviker att semestra i pga desvenska karantänbestämmelserna. Det är tid att se överdessa regler. Ett närliggande och utomordentligt braexempel på hur ett väl anpassat vaccinationsprogram kangenomföras är , som trots landgräns mot övrigaEuropa har varit rabiesfritt under många år.RabiesvaccineringI är det förbjudet att vaccinera hundar motrabies med undantag för dem som exporteras till länder,som kräver rabiesvaccinering. Som skäl härför anges, attom ett misstänkt rabiessmittat djur påträffas, kan man ejgenom blodprov fastställa vilka djur som är smittade ellerfriska. Därutöver har anförts att vaccinerna ej ger säkertskydd, att de kan ge genomslag, dvs att vaccinet kanframkalla rabies. Erfarenheterna från vår omvärld,kompletterade med vetenskaplig kunskap och utvecklingvisar klart och tydligt, att den svenska inställningen ärförlegad och saknar verklighetsförankring.Om ett eller flera rabiessmittade djur skulle påträffas iSverige, skulle troligtvis trycket från den allmännaopinionen påtvinga ett mycket omfattande och dyrbartvaccinationsprogram. Detta hände i . En heltovaccinerad hundstam kan därutöver i sig utgöra ett hot ochen risk, främst för hundar som används för jakt i områdetvid gränsen mot Finland.På hela den europeiska kontinenten vaccinerar manhundar i omfattning beroende på smittoläget och hundarnasanvändningssätt, men obligatoriskt är att hundar sompasserar gränser skall vara vaccinerade.KarantänbestämmelserInom EG pågår överläggningar som bl a syftar till attsamtliga länder, inkl och , undanröjerkarantänkravet för bl a hundar. Det blir då omöjligt försvensk hundavel att bedriva verksamhet, eftersom utbytetmed är absolut nödvändigt för att behålla ensund och livskraftig hundstam.Grundtanken i ett framtida är att människorskall kunna förflytta sig över gränserna utan hinder avpåtvingade nationella bestämmelser. bör följa medövriga och anpassa sig till det regelverk som gällerdär. Den omfattande smugglingen skulle då förlora sinrelevans. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anpassning av reglerna förrabiesvaccinering till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hundar som passerar våragränser skall vara vaccinerade mot rabies,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om karantänbestämmelser.
mot · GF02Jo519 · 1992-01-27 00:00:00 — Efterlevnaden av djurskyddslagen vid husdjursslakt Genom en framsynt miljölagstiftning kan svenskalivsmedel produceras i en ren miljö jämfört med europeiskaländer. Våra djurskyddsbestämmelser är de mestlångtgående i hela världen och har väckt storuppmärksamhet. Svenska bönder har rykte om sig att varakunniga. Detta innebär goda konkurrensmöjligheter försvenska livsmedel på den europeiska marknaden. Därför ärdet så viktigt att goda anseende ur miljö- ochdjurskyddssynpunkt kan upprätthållas.Mot den bakgrunden är det viktigt att de problem somuppmärksammades för 5--omdjurskyddshänsynen vid husdjursslakt verkligen åtgärdas.Det har hänt en del positivt bl.a. när detgäller utbildningen av transportpersonal och i djurstallarna.Likväl kvarstår problemen vid två viktiga moment i slakten,nämligen före bedövningen och avlivningskontrollen efteravblodningen, sannolikt beroende på att det fordras storainvesteringskostnader för att djurskyddslagens intentionerskall uppfyllas.Användning av elpåfösare är förbjuden men slakteriernakör fortfarande på dispens och den s.k. restrainern kanrimligen inte uppfylla anständiga djurskyddshänsyn och börförsvinna. En avlivningskontroll i samband medavblodningen eller i direkt anslutning därtill måste finnas.Det är naturligtvis fullkomligt oacceptabelt att grisar kanvakna ur bedövningen i samband med skållningen.Den nya djurskyddslagen trädde i kraft . Ilagen föreskrivs uttryckligen att vid slakten skall djuret varabedövat när blodet tappas av. Andra åtgärder vid slaktenfår inte vidtas innan djuret dött. Trots att det gått snart fyraår sedan den nya djurskyddslagen trädde i kraft harjordbruksverket fortfarande inte kommit med närmareföreskrifter för slakten i dessa avseenden. Det åliggerregeringen att tillse att detta omgående sker.Enligt vår mening har det kommit framökade kunskaper om djurens beteende som gör det möjligtatt anpassa ovannämnda moment i slakten på ett sådant sättatt djurskyddslagens krav uppfylls. Såväl berördamyndigheter som slakteribranschen måste känna sitt ansvarför detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bättre efterlevnad avdjurskyddslagen vid husdjursslakt.
mot · GF02Jo521 · 1992-01-27 00:00:00 — Hovslageri och klövvård är viktiga och nödvändigaverksamheter i jordbruksnäringen och inomhästhållningen. Verksamheten som innebär ingrepp ivävnad på levande djur förutsätter gedigna kunskaper somförvärvas genom av statsmakterna föreskriven utbildning.Hovslagarutbildningen som även ger kompetens iklövvård ges vid i . Skolan harSveriges som huvudman.Utbildningen har varit föremål för en utredning och därvidhar en förlängning av utbildningen föreslagits. Utredningenhar också framhållit önskvärdheten av att en auktorisationkan införas för hovslagare.Bland skälen för auktorisation har nämnts att vem somhelst oavsett utbildning kan kalla sig hovslagare och utövahovslageri och klövvård. Det är inte möjligt för djurägarnaatt veta om vederbörande genomgått utbildning och blivitgodkänd på annat sätt än att kontakta Hovslagarskolan. Ettfelaktigt utfört arbete kan leda till skada och lidande fördjuren och åsamka ägaren skada och kostnader.Jag föreslår att regeringen får i uppdrag att utfärdaregler för auktorisation med bl.a. följande grundprinciper:Hovslagarskolan i bör tillsammans med utarbeta och arrangera prov förauktorisation av hovslagare. Den som önskar bliauktoriserad hovslagare på egen bekostnad skall genomgåoch godkännas vid dessa prov. Utfärdandet bör göras avStatens . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om auktorisation av hovslagare.
mot · GF02Jo523 · 1992-01-27 00:00:00 — I regeringens budgetproposition har föreslagits attdjursjukvårdsavgiften för jordbrukets djur skall höjas från55 kronor till och för sällskapsdjur och hästarfrån 90 till . Detta innebär att det kan blilönsammare för veterinären att övergå till privatverksamhet. Den nuvarande organisationen fördistriktsveterinärer riskerar därmed att slås sönder.Detta vore enligt vår mening mycket olyckligt.Veterinärerna kommer inte att drabbas men tredje part,dvs. djuren och konsumenterna, blir de som drabbas. Ävenför mindre djurägare i glesbygd skulle detta få mycketnegativa följder. De viktiga bitar inom distriktsveterinärensverksamhet som utgörs av smittskydd, djurskyddstillsyn,förebyggande djursjukvård och besättningsutredningarkommer knappast att ge tillräckligt med pengar för denprivatpraktiserande veterinären. Därför kommer sådanverksamhet, tvärt emot önskad utveckling, att minska iomfattning. ''Trygga'' och säkra livsmedel, samt vetskapen om att enstatligt anställd veterinär har insikt i svensk djurhållning, ärav stort konsumentintresse. Konsumenter och djur är merbetjänta av en statlig tjänsteman som inte fullt ut ärberoende av djurägarna utan kan ta andra hänsyn i sittarbete ute på fältet.I avvaktan på veterinärväsendeutredningen anser vi attdjursjukvårdsavgiften inte bör höjas. Det belopp somhöjningen motsvarar bör i stället finansieras genom enomfördelning av de medel om ca 80 milj. kr. som föreslåsavsättas för bekämpande av leukos hos nöt, AD hos svineller ''djursjukvård''. En sådan omfördelning hindrar inteatt bekämpningsprogrammen ändå kan genomföras. Det ärför övrigt tveksamt om skattemedel skall användas till attbekämpa AD hos svin och leukos hos nöt. Det innebär juatt staten subventionerar näringen för att den skallundanröja de handelshinder som leukos och AD innebärnär svenska bönder skall exportera på . Varken urrisksynpunkt för konsumenter eller ur djurskyddssynpunktskiljer sig dessa sjukdomar från andra som kan drabba vårahusdjur på ett sådant sätt att utrotningen skulle motiverasatt ske med konsumenternas skattepengar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå regeringens förslag omhöjning av djursjukvårdsavgiften och att omfördelning avmedel sker i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GF02Jo602 · 1992-01-27 00:00:00 — I lär det förbrukas ca 16 miljoner lysrör,kvicksilverlampor och s k lågenergilampor. Dessainnehåller tillsammans ca kvicksilver. Till skillnadfrån andra produkter som innehåller kvicksilver, och somefter användning samlas in för omhändertagande sommiljöfarligt avfall, så finns det ingen tillfredsställandemetod när det gäller att samla in dessa lysrör ochlampor för att på ett bra sätt ta tillvara deraskvicksilverinnehåll.Problemet har varit att det ej har funnits någotbra system för att klara detta men tillbaka finnsdet ett system för detta. Detta system benämns MRT(). Anläggningar av dettaslag finns i drift och i tas ca 4 miljonerlysrör och lampor emot för kvicksilveråtervinning. Dettasystem lämpar sig också utmärkt för att återvinnakvicksilver ur batterier. Detta görs bl.a. i där manvarje månad med denna metod behandlar ca 7 tonkvicksilverbatterier. Systemet och återvinningen gör attstora mängder kvicksilver ej förorenar naturen utan gårtillbaka i ett retur/cirkulationssystem.I dag finns det endast rekommendationer när det gällerinsamling och återvinning av lampor/lysrör medkvicksilverinnehåll. Detta gör att endast ca 30--av dessa tas tillvara och 60--av dem kommer ut på tippar och slutligen ut i naturen.För att stimulera insamling och återvinning av dettakvicksilver är det angeläget att det införs ettpantsystem på lysrör/lampor som innehåller kvicksilver. Jaganser att det är viktigt att regeringen ger iuppdrag att omgående ta fram ett sådant pantsystem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ettpantsystem för kvicksilverhaltiga lysrör och lampor.
mot · GF02Jo603 · 1992-01-27 00:00:00 — En besöksanläggning i --Ombergs-området --Ombergs-området i har mycketatt erbjuda av natur, kultur och historia.Här finns vårt lands och norra främsta fågelsjö.Vid har 249 fågelarter med säkerhet observerats,ytterligare förekommer ett 10-tal arter med någotbristfälligare dokumentation. Ett hundratal arter häckarregelbundet och ytterligare ett 25-tal häckar enstaka år.Årligen kommer mängder av besökare till för attuppleva dess rika fågelliv. För att ge besökarna bättremöjligheter att uppleva och lära känna ochTåkernbygdens stora värden behövs en besöksanläggning,liknande dem som finns vid och Abiskonationalpark.Det statliga anslaget för att vårda naturreservat m.m.har inte räckt till för att vårda . iÖstergötland har tillsammans med Världsnaturfondeninstiftat Tåkernfonden WWF. Insamling av medel tillfonden pågår. Målsättningen är att avkastningen av fondensmedel tillsammans med det statliga anslaget skall getillräckliga resurser för löpande skötsel och information.För att kunna uppföra en besöksanläggning krävs docksärskilda medel. Som exempel kan nämnas att anläggningenvid har kostat 10,5 milj.kr. varav staten bekostat ca 75 %.Motioner har väckts i i dennafråga. Dessa har tyvärr avslagits, medhänvisning till att Tåkernfonden bildats för vården avnaturen vid sjön. Tåkernfonden har tillkommit för att bättrevårda och ta tillvara möjligheter, men fondensmedel räcker inte till att bekosta den besöksanläggning sombehövs för att kunna erbjuda besökare god information ochmöjligheter till rika naturupplevelser.Tåkern är en tillgång inte bara för utan förhela landet. Besökarna kommer framför allt från ,men också många utländska turister söker sig till Tåkernmed omnejd för att uppleva det rika fågellivet i och omkringTåkern. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en besöksanläggningi --Ombergs-området.
mot · GF02Jo604 · 1992-01-27 00:00:00 — Stärkt forskning om vattendrag och deras omgivningar Det främsta skälet till att vi fortfarande har envattenutbyggnadsdebatt är att kunskaperna är dåliga, bådeom vad som hänt tidigare och om vad som skulle hända vidfortsatt utbyggnad. Det är därför viktigt att forskningenkring naturvärdena i de rinnande vattnen får en möjlighetatt utökas. Syftet med en forskningsförstärkning skulle varatredelat: (1) att följa upp vad tidigarevattenkraftutbyggnader har inneburit ekologiskt, (2) attfördjupa kunskapen om ekologin runt naturliga rinnandevatten, (3) att studera förekomsten och utbredningen avnaturvärden längs rinnande vatten.Kort sagt skulle målsättningen vara att bevara ochförstärka kunskapen om rinnande vatten och derasomgivningar. Sådan kunskap blir alltmer splittrad pågrund av forskningens specialisering, olika projektskortsiktighet osv. Den önskvärda forskningen bör vidare taett överordnat grepp på vattendragen, inte förlora sig idetaljer om enskilda organismer och speciella fenomen utanförklara strukturer och funktioner på ekosystemnivå förvatten, stränder och omgivande landområden och för helavattensystem.Älvar och älvstränder brukar anses bevarandevärdadärför att de är så artrika. Vad gäller växt- och djurvärldenär det verkligen inte glesbygd som förstörs vidälvutbyggnader utan de riktiga tätorterna. Men hur mångaarter av växter och djur finns egentligen på stränder och ivattnet längs en outbyggd norrlandsälv? Ingen vet det idag.Det finns ungefär 40 000 växt- och djurarter totalt i Sverige.Börjar man räkna, inser man, att man borde kunna träffapå uppemot 10 000 arter vid en enda älv. Ett enda kraftverkberör kanske 3 000 arter. En bra undersökning före ettkraftverksbygge kan ta upp 300--500 arter i bästa fall, i deflesta fall många färre, och då oftast bara triviala arter.Även efter en god undersökning fattas alltså 2 500 arter.Vilka är de? Är de viktiga, sällsynta, utrotningshotade osv?Har vattendomstol och regering verkligen tillräckligt stortunderlag för att kunna besluta? Det finns alltså här enväldigt stor gråzon, som vi inte vet något om. När det sedankommer till relationer mellan arter blir det ännu merkomplext.Det stora problemet för ekologer är att de aldrig kan geraka, entydiga svar. Standardsvaret är vanligen ''det berorpå''. Detta gör att man kommer till korta gentemot teknikeroch ekonomer. När det gäller naturvårdsekologi är detnästan alltid svårt att ge enkla och politiskt lockande svar.Det är i högsta grad påtagligt när det gäller rinnande vatten,delvis på grund av att de är så ytterst komplexa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkt forskning kringrinnande vatten.
mot · GF02Jo605 · 1992-01-27 00:00:00 — Kvicksilver är ett synnerligen miljöfarligt ämne.Omvandlat till den mycket giftiga föreningenmetylkvicksilver tas kvicksilvret lätt upp av organismen,och de hälsorisker som är förknippade därmed är väldokumenterade och kända.Mot den bakgrunden har också en rad riksdagsbeslutfattats med sikte på att snabbt minskakvicksilveranvändningen i sammanhang där detta innebärmiljörisker och på att minimera utsläppen av kvicksilver iluft och vatten. Senast med anledning av denmiljöproposition som den socialdemokratiska regeringenlade fram förra året.Liksom när det gäller många andra miljöproblem ochutsläpp av farliga ämnen sker ett ''utbyte'' över gränserna.En stor del av kvicksilvernedfallet i kommer såledesfrån andra länder och har följaktligen verkat aktivtför att uppnå internationella överenskommelser ombegränsad användning och minskade utsläpp av kvicksilver.De nationellt beslutade åtgärderna har bland annat tagitsikte på att starkt begränsa utsläppen från industrier ochandra punktkällor, att minimera kvicksilveranvändningen ioch utsläppen som härrör från batterier, att stoppaanvändningen av kvicksilver i termometrar, liksomanvändningen av kvicksilver i vissa apparater ochinstrument. Den målsättning som vägledde förslagen imiljöpropositionen var att avkvicksilveranvändningen skulle avvecklas till skulle kunna avvecklas till år 2010.En betydande och sannolikt underskattad andelav kvicksilverutsläppen till luften kommer från landetskrematorier och härrör alltså från det kvicksilver som finnsi amalgamfyllningar i tänderna.Åtgärder med sikte på att avveckla användningen avamalgamanvändningen inom tandvården har ocksåvidtagits. kommer emellertidamalgamet i tänderna och utsläppen från krematorierna attutgöra ett stort och växande miljöproblem. Enligt nyauppgifter utgör dessa utsläpp från landets 72 krematorierden i , , största källan till utsläpp i atmosfären.I ett forskningsprojekt som utförts vid Tandvårdshögskolani konstateras således att utsläppen är tre gångerstörre än vad man ansett. Det handlaruppskattningsvis om kvicksilver per år.Till bilden hör vidare att kvicksilverutsläppen frånkrematorierna, som redan påpekats, kommer att ökamycket kraftigt de kommande 30 åren. Detta alldelesoavsett den utveckling som pågår med sikte på att finnaersättningsmaterial till amalgamet inom tandvården.Tekniskt sett är problemet att effektivt rena utsläppenfrån krematorierna så gott som löst. Bland annat har en nyuppfinning, som renar rökgaserna med hjälp av enselenampull, presenterats och provats. Kostnaderna för attgenomföra en effektiv rökgasrening får också anses varahögst rimliga.Mot den här bakgrunden ter det sig angeläget attriksdagen fattar beslut om åtgärder som innebär att landetskrematorier nu åläggs att planera för och genomföra eneffektiv rökgasrening, och att ett datum sätts, förslagsvis1995, då dessa åtgärder skall vara genomförda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av snabba åtgärder föratt rena rökgaserna vid landets krematorier.
mot · GF02Jo609 · 1992-01-27 00:00:00 — I anslutning till ''Nära till naturen''-kampanjen har ettsärskilt projekt genomförts.Målsättningen har varit att handikappanpassa åtminstoneett tätortsnära område i varje kommun. Många bra insatserhar här gjorts.Fråga har uppkommit hur man skall kunna gå vidare ochanpassa exempelvis ett naturreservat i varje län. Problemetär dock att inga särskilda medel finns avsatta för dettaändamål. Med tanke på allas rätt till delaktighet i kulturochnaturupplevelser är det av största vikt atthandikappanpassning av naturreservat kan genomföras.Lämpligen kan ett särskilt anslag utformas inom ramen förde medel som avsättes för naturvård. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av insatser förhandikappanpassning av naturreservat.
mot · GF02Jo613 · 1992-01-27 00:00:00 — Problemen med försurat brunnsvatten är mycket stora.Det gäller såväl tekniska problem som hälsoproblem.I landet finns 1,3 miljoner året-runt-boende med egenbrunn. Därtill kommer två miljoner sommarboende som fårsitt dricksvatten ur egen brunn.Utsläppen av svavel- och kvävedioxid är framför alltorsaken till försurningen. Svavelutsläppen har minskat pågrund av de ökade miljökrav som ställts för förbränning avolja och för industrins processutsläpp. somsvavelutsläppen minskar har kväveutsläppen legat kvar påen hög nivå som en följd av den ökade biltrafiken.De allvarligaste skadorna av luftföroreningarna ärförsurningen av mark och vatten. Brunnarna i sydöstraSverige har mycket hög surhetsgrad. Många visar värden på4,8--5 surhetsgrader.Försurningen åstadkommer många olägenheter medbrunnsvattnet. Missfärgning och smakförsämring uppstår.Samtidigt drabbar korrosionsskador för mycket storabelopp. Hälsorisker i samband med försurat brunnsvattenär inte klarlagda. Många teorier förekommer.Många myndigheter är inblandade i problematiken kringdet sura grundvattnet; livsmedelsverket, ,kommunala nämnder med ansvar för miljö och hälsa,länsstyrelserna m.fl.Vi anser att problemen med det försurade brunnsvattnetnu har blivit så stora att en enda myndighet måste ges detövergripande ansvaret för vattenkvaliteten i landetsvattentäkter. De skador av teknisk art som uppstår kostarmånga miljoner . De skador som kan uppstå påfolkhälsan är ännu inte utredda och klarlagda.Av dessa skäl anser vi att SGU, Statens geologiskaundersökning, ska få det övergripande ansvaret. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om problemen med det försuradebrunnsvattnet.