mot · GF02Ub75 · 1992-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:157 Vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m. beslutade på grundval avproposition l990/91:85 Växa med kunskaper att allautbildningar i gymnasiet ska vara treåriga och att en kärnaav allmänna ämnen ska finnas på alla studievägar. Meddetta skapades förutsättningar för alla ungdomar att eftergymnasieutbildning välja mellan att gå direkt ut i yrkesliveteller fortsätta att studera. Gymnasieskolan utgör därmed enöppen port till ett snabbt föränderligt och på kunskaperbaserat arbetsliv och samhälle. Genom en godgymnasieutbildning läggs grunden till ett livslångt lärande.Med en treårig gymnasieskola som ger allmänbehörighet åt alla breddas också rekryteringsunderlaget tillhögskolan. Att utbildningsnivån stiger på deyrkesförberedande programmen bör också göra dem merattraktiva.De växande kraven på utbildning i arbetslivet innebär attalla behöver en god allmänkompetens och en inte alltförsnäv yrkesutbildning. En god grundutbildning är avgörandeför möjligheten att behålla ett arbete och utveckla sig inomsitt yrke, eller välja nytt yrke, genom återkommandeutbildning.Genomgående treåriga utbildningar i gymnasieskolanger bredare möjligheter till personlig utveckling och till ettaktivt deltagande i samhällslivet för alla.Den aktuella propositionenNär fattade beslut om den nyagymnasieskolan skedde detta i viss oenighet. Moderaternaoch uttalade att beslutet skulle rivas upp av enborgerlig regering. Så mycket mer glädjande är det nu attden moderata skolministern i proposition l991/92:157 ställersig bakom gymnasieskolereformen och slår fast: ''Det äringen tvekan om att denna reform kommer att höjautbildningens kvalitet. ''I föreliggande proposition framläggs diversedetaljjusteringar varav vi accepterar många. Vi anser dockatt det är olämpligt att nu göra förändringar av deindividuella programmen, en utbildningsform som till sinkaraktär är ytterst flexibel för att svara mot elevernasspeciella behov. Vi avvisar därför en kategoriuppdelning avdessa program i individuella och specialutformade somregeringen nu föreslår.Vi kan heller inte ställa oss bakom förslaget att låtaelever som går på de nationella programmen välja bort vissaämnen (mindre studiekurs). Genom de nationellaprogrammens uppläggning undviker vi att eleverna hamnari utbildningsmässiga återvändsgränder. Det är väsentligt attdenna karaktär hos de nationella programmen bevaras, ivarje fall till dess erfarenheten visar att det finns behov avjusteringar. Möjligheten att uppnå allmän behörighet förhögre studier är en viktig del av förra årets gymnasiereform.De elever som har påtagliga studiesvårigheter skanaturligtvis också få sina behov tillgodosedda. Av dennaanledning finns också det individuella programmet inomgymnasieskolan. Det individuella programmet är en väg attlösa de problem som i särskild ordning regleras genommindre studiekurs i nu föreliggande proposition.Det är angeläget att inte öppna dörrar som för elevernakan leda till återvändsgränder. Återvändsgränder skaparbehov av omskolning och vidareutbildning senare i livet.Därför yrkar vi avslag på förslaget om att kunna välja bortvissa ämnen.Ja till gymnasial lärlingsutbildning -- Nej tillföretagsstyrd lärlingsutbildningRegeringen föreslår vidare att en ny utbildning förlärlingar skapas, som får formen av ett individuelltprogram. Av proposition framgår inte att det redan i gymnasial lärlingsutbildning. Lärlingsutbildningenutgör ett viktigt komplement till övrig gymnasieutbildningt.ex. genom att utbildningsbehovet kan tillgodoses förverksamhetsområden där rekryteringsbehovet ärförhållandevis lågt. Detta gäller inte bara traditionellahantverksyrken utan även ett stort antal yrken inom andranäringsgrenar. Vidare utgör lärlingsutbildningensindividuella utformning och möjligheten till geografiskspridning av utbildningsplatserna ett värdefulltkomplement till övrig utbildning i gymnasieskolan.Att syftet med den av regeringen föreslagna nyautbildningen för lärlingar redan tillgodoses genom befintliggymnasial lärlingsutbildning väljer regeringen i sinargumentering att helt bortse ifrån. Detta är mycketanmärkningsvärt.Regeringens förslag innehåller flera oklarheter ochdirekta försämringar för eleverna. får en lärlingsplatsgodkännas för gymnasial lärlingsutbildning av skolansstyrelse endast om företaget bedöms kunna fullgöranödvändiga åtaganden för utbildningen samt om arbets- ochutbildningsförhållandena i övrigt är tillfredsställande.Skolans styrelse svarar för tillsynen över dengymnasiala lärlingsutbildningen hos företagen och skalläven följa hur utbildningen bedrivs och utfaller.I regeringens förslag blir företaget huvudman ochensamt ansvarig för yrkesutbildningen. Berörda parter,branscher och företag svarar för innehåll, uppläggning ochkrav på lärlingsutbildningen. Hur detta ska ske berörs intenärmare. Men det står ändå helt klart att det innebär enavsevärd försämring för den enskilde eleven att behöva ståhelt utan det stöd som skolan i dagens situation kan ge ihändelse av något slag av konflikt med företaget.Propositionen innebär också ett begränsat utbud avallmänna ämnen till ungdomar som väljer att gå enlärlingsutbildning. Vi motsätter oss dessa försämringar avdagens lärlingsutbildning. får gymnasiallärlingsutbildning anordnas endast om utbildning för yrketnormalt inte kan erhållas på linje eller specialkurs. Någonmotsvarande inskränkning av inrättandet av den avregeringen föreslagna nya lärlingsutbildning omnämns inte ipropositionen. Konsekvenserna av att inte behålla en sådanbetydelsefull begränsning har inte på något sätt berörts ipropositionen. Även detta är oacceptabelt och förstärkervår uppfattning att motsätta oss regeringens förslag tillföretagsstyrd lärlingsutbildning.KompletteringskurserGenom förra årets riksdagsbeslut fick eleverna möjlighetatt som ett alternativ till att slutföra studierna på ett visstnationellt program i årskurs tre istället välja mellanteoretiska kompletteringskurser medhumanistisk/samhällsvetenskaplig,naturvetenskaplig/teknisk eller merkantil inriktning.Syftet med dessa kompletteringskurser är bl.a. att ge denteoretiska komplettering som kan behövas för behörighettill vissa högskoleutbildningar. Dessa fastakompletteringskurser kan betyda mycket för rekryteringentill högskolan. Det är därför enligt vår uppfattningangeläget att denna möjlighet till kompletteringskurserfinns kvar.AvgifterDet föreslås vidare i propositionen bli möjligt förkommuner och landsting att ta ut ansökningsavgifter när detgäller gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning i komvux.Vi socialdemokrater anser att detta förslag bör avslås.Riksdagen har tidigare i stor enighet avslagit förslag om attpå andra utbildningsområden ta ut anmälningsavgifter. Ettgenomförande av förslaget riskerar att ge upphov tilladministrativt merarbete.Förbättrad information till de sökande och en aktivstudieoch yrkesorientering bör kunna bidra till att lösa endel av de problem som aktualiserats i förslaget omansökningsavgifter.Kompetensinriktad vuxenutbildning genomstudieförbundRegeringens förslag om kompetensinriktadvuxenutbildning genom studieförbund behandlas i en annansocialdemokratisk utskottsgruppsmotion. I denna motionföreslås att studieförbunden bör, utan att statsbidragetpåverkas, få möjlighet att anordna undervisning utifrånfolkbildningens särart ifråga om metod (form ocharbetssätt), som motsvarar den som anordnas inom detoffentliga skolväsendet och högskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till nyutbildning för lärlingar,2. att avslår regeringens förslag attkategoriuppdela gymnasieskolans individuella program iindividuella resp. specialutformade program,3. att avslår regeringens förslag att införamöjligheten till mindre studiekurs på de nationellaprogrammen i gymnasieskolan,4. att avslår regeringens förslag att inte införakompletteringskurser av det slag som föreslogs ipropositionen Växa med kunskaper och som tänktes ersättatredje året på ett nationellt program,5. att avslår regeringens förslag att gekommuner, landsting och styrelserna för statens skolor förvuxna möjligheter att ta ut ansökningsavgifter när det gällergymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning ikomvux.