mot · GF02U537 · 1992-01-27 00:00:00 — InledningDe baltiska staterna står inför enorma ekonomiskaoch politiska svårigheter. Bristen på mat, energi ochförnödenheter är uppenbar. Mycket tyder på att situationenhåller på att förvärras.Länderna saknar tillförlitliga penning- och banksystem.Kunskapen om de spelregler och institutioner som krävs fören fungerande marknadsekonomi är rudimentär på allanivåer. Risken är stor att myndigheterna vidtar desperataåtgärder som försvårar eller förlänger övergången till enmarknadsekonomi. Biståndet från väst, inte minst frånSverige, är svårt att överföra på ett effektivt sätt i dagensekonomiska kaos.Ett fundamentalt ekonomiskt problem för dagensbaltiska stater är frånvaron av trovärdiga valutor och stabilamonetära system som kan garantera fullständigkonvertibilitet för lokala valutor. En valutareform är denreform som de nya staterna måste genomföra med detsnaraste och är en förutsättning för övriga steg motmarknadsekonomi.2. Fördelarna med en konvertibel valutaEn konvertibel lokal valuta medför en rad positivakonsekvenser:Extern konvertibilitet: För det första är envalutareform en förutsättning för en meningsfullprisreform. Varje baltisk stat får ungefär de prisrelationerinternt som råder på världsmarknaden. Dessa prissignalerär nödvändiga som vägledning för den inhemska ekonomin,för var dess komparativa fördelar m.m. ligger. I annat fallhotar färden mot marknadsekonomin att sluta halvvägs.Intern konvertibilitet: För det andra leder eneffektiv och trovärdig inhemsk valuta till att utbudet avvaror och tjänster i varje baltisk stat ökar. Lagerhållning avbristvaror blir inte längre lönsam. Den inhemskavaruproduktionen och varuutbudet ökar. Brister och köerkommer att försvinna. Detta är en erfarenhet som gjordesvid den valutareform som genomfördes i efterandra världskriget. Samma effekter skulle uppnås i dagensBaltikum.Kapitalflöde och utländska investeringar: För dettredje skulle öppnas mot omvärlden ochkunna engagera sig i världshandeln. Ett kapitalinflöde, dvs.utländska investeringar, skulle snabbt kunna komma tillstånd med en konvertibel valuta. Den finansiella sektorn iBaltikum, helt rudimentär, skulle fås att blomstragenom en konvertibel valuta.Arbetskraftsflöde: För det fjärde, ett inflöde avutländska investeringar skulle motverkatendenser till utflyttning av arbetskraft. Om inte denekonomiska tillväxten skjuter fart i kommeremigrationen ut ur området att öka snabbt. Detta kommeri sin tur att ställa stora krav på ett land som attöppna sina gränser.Biståndets effektivitet: För det femte börupprättande av en konvertibel valuta betraktas som encentral förutsättning för framgångsrikt bistånd tillBaltikum. Bistånd till ett som saknar ettfungerande monetärt system riskerar att bli närmastbortkastat och kan i värsta fall riskera att försvinna i detsvarta hål som skapats av det socialistiska systemet.3. Tre av multieuropeiskt konsortium upprättade ochecu-anknutna sedelfonderEn fullständig konvertibel och trovärdig inhemsk valutakan snabbt komma till stånd genom upprättandet av ensedelfond, ett s.k. currency board, en för varje baltisk statoch i samverkan mellan flera hårdvalutaländer, som och de nordiska. Denna lösning framstår somden mest lovande vägen att dra upp Baltikumur ruinerna av Sovjetekonomin och ge länderna ekonomisktillväxt och låg inflation.Sedelfonder som lösning är ett beprövat sätt att erbjudaen konvertibel valuta i en kaotisk miljö. I ett sådant systemfinns ingen centralbank. Istället ger sedelfonden, i mån avefterfrågan, ut sedlar och mynt vilka är konvertibla motutländsk valuta. Fondens tillgångar består av utländskaräntebärande värdepapper av hög kvalitet. Tillgångarnaskall motsvara av värdet av fondens mynt ochsedlar i cirkulation. Sedelfonden accepterar inteinsättningar. Dess inkomster består av skillnaden mellanavkastningen på värdepappersinnehavet och kostnadernaför att upprätthålla sedlar och mynt i cirkulation. Fondenhar ingen möjlighet att bedriva traditionell penningpolitik.Detta är i själva verket en viktig poäng med sedelfonden;den står fri från direkta påtryckningar från olikasärintressen.Historien är rik på exempel med framgångsrika''currency boards''. Mer än sextio länder, framför allttidigare brittiska kolonier, har använt sig av systemet. Dessahar kunnat bibehålla konvertibilitet till en oförändradväxelkurs. I ekonomier som använder sedelfonderunderlättades kapital- och bytesbalanstransaktioner. Dessaländer upplevde nämligen samma relativt låga ränte- ochinflationsnivåer som registrerades i de ekonomier till varsvaluta de var knuta via fonderna.Med den koloniala frigörelsen kom nya centralbankeratt ersätta sedelfonder. Resultatet blev inflation, dvs. attden inhemska valutan sjönk kraftigt i värde. existerarvalutafonder i snabbväxande ekonomier som , där de alltfort fungerar med framgång.4. Förslag till tre baltiska sedelfonderEn sedelfond kan etableras på så som någramånader. En sedelfond är enkel att administrera. Systemethar visat sig tillförlitligt i de länder där det används.Mot denna bakgrund menar vi att bör ta initiativtill ett samarbete med tunga (!) ochövriga nordiska länder för att etablera bl.a. en del avsvenskt östbistånd och för att etablera tre ecu-anknutnasedelfonder. För del har angettssom ett riktmärke, men en lägre summa kan vara tillfyllest.För de tre baltiska staterna kan sammanlagt 1,2 till 2miljarder kr krävas för de tre sedelfonderna. Denna summautgör fondens kapital. Sedlar och mynt i varje nationellvaluta trycks till ett värde som maximalt motsvararfondernas storlek.De nya valutorna, som således upp till 100procent av fondens tillgångar i hårdvalutastatspapper, sättsi cirkulation genom att varje estnisk, lettisk och litauiskmedborgare tilldelas ett visst belopp i hårdvaluta,förslagsvis tyska mark (). (Här finns ett antal rimligaarrangemang för att sätta en ny valuta i cirkulation. )Valutan skall sedan vara fullständigt konvertibel mot nyalokala valutor. Sedelfonden skall ha växlingskontor i varjebaltisk stat och svara för ut- och inväxling av sedelfondensvaluta.En viktig avvägning -- som kräver noggrann analys -- äratt fixera den nya valutans inväxlingskurs gentemot enhårdvaluta -- dvs. i detta fall ecu. Kursen får inte sättashögre än att ländernas produktion blir konkurrenskraftig påvärldsmarknaden. Bättre alltså att gå alltför lågt äntvärtom. Om kursen skulle komma att ligga allför högt kanarbetslöshet och bristfällig konkurrenskraft skapas för enlängre tid.Det utlänska biståndsåtagandet är klart begränsat tillfondernas storlek; en knallhård budgetrestriktion. Vidareunderlättas valutareformerna om alla hårdvalutaländeröppnar sina ekonomier för baltisk export.Sedelfonden bör ledas av en styrelse med representanterför hårdvalutaländerna (/EG, de nordiska) ochrepresentanter för de baltiska staterna, utsedda avrespektive baltiskt lands regering och hårdvalutaländernascentralbanker. Ett sådant arrangemang kan skapatrovärdighet för den valuta som sedelfonden emitterar ivarje baltisk stat.5. Vad är alternativet?Lösningen med en sedelfond skall jämföras med de två(sämre) alternativ som står till buds. Det första är attetablera en lokal centralbank som ger ut egna sedlar.Problemet med denna lösning är att en ny lokal centralbanksaknar trovärdighet beträffande inflation och återhållsampenningmängdsexpansion. Den kan förväntas skapa höginflation eftersom den kommer att vara utsatt för starktpolitiskt tryck. Så har fallet blivit i en rad östeuropeiskaländer och i . Vidare saknas de finansiellamarknader och den kunskap som är förutsättningar för attbedriva centralbankspolitik. Trovärdighetsproblemet börkunna lösas med en sedelfond.Det andra alternativet är att låta utländska valutor somdollarn och den finska marken, som används iBaltikum, bli betalningsmedel och värdebevarare i detframtida . En sådan lösning representeraremellertid en omvänd form av u-hjälp: Ett fattigt land gerupp resurser för att kunna använda utländska sedlar. Ecu-anknutna, multieuropeiskt upprättade sedelfonder skulleinnebära att varje baltisk stat kan använda egna sedlar i deninhemska cirkulationen utan att behöva ''importera''utländsk valuta.En valutareform byggd på en sedelfond har fördelen attden relativt snabbt kan genomföras, att den är enkel attadministrera och att den ger valutastabilitet. Ett sådantvalutasystem är överlägset till buds stående (två)alternativ. Den vore ett viktigt steg för att påskyndaBaltikums marsch mot marknadsekonomi och demokrati.Här finns ett unikt utrymme för en konstruktiv svensk ochnordisk insats -- ett nytänkande som kan lägga grunden tillBaltikums välfärd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd för inrättandet av ettmultieuropeiskt konsortium som lägger upp ecu-anknutnasedelfonder i .