mot · GF02Ub508 · 1992-01-27 00:00:00 — Halvledarteknologin och elektroniken har under desenaste tjugo åren genomgått en oerhörd tekniskutveckling. Elektroniska komponenter som till exempeldioder och transistorer mäter bara någon tiotusendels mm.Denna miniatyrisering har gjort det möjligt att tillverkakraftfulla elektroniska kretsar med hög funktionssäkerhet iform av små sockerbitsstora enheter, s.k. chips. Snabbadatorer med stor räkne- och minneskapacitet får numeraplats på våra skrivbord och i våra portföljer och har blivitett oumbärligt hjälpmedel.Det är knappast möjligt att finna någonbruksmaskin i vårt hushåll som inte innehåller någon typ avdessa programmerade, självtänkande elektroniska chips.Hela vårt moderna informationssamhällets funktionerhar i stora delar blivit beroende av datorernas funktion:kommunikationer, transporter, sjuk- och handikappvård,myndigheter, bankväsen, näringsliv, utbildning,industriproduktion m.m. Ja till och med Stockholmsfondbörs kan ej fungera utan datorer vilket vi på ett tydligtsätt har erfarit sedan.Datormarknaden har expanderat mycket kraftigt ochhar i och för sig en pådrivande kraft på oss alla. Behov avändå snabbare datorer, av datorer med större prestanda ochen programvara som ökar vår effektivitet och produktivitetoch som stärker vår ställning i det komplicerade ochkrävande samhället har skapats.Det talas dock mycket tyst eller inte alls omkonsekvenserna för enskilda, myndigheter och verk avplötsliga datorhaverier. somriksdagen tillsatte kom med sitt utlåtande och påvisadesamhällets sårbarhet i en krissituation utan att specielltbehandla frågor gällande effekter av vardaglig elektriskmiljö.På grund av den extrema miniatyriseringen är dagenselektronikkomponenter mera känsliga för störningar frånelektriska transienter i elnätet än gårdagens elektronik. industri har kommit till för att tillverkastörskyddskomponenter. På grund av okunnighet ochoförmåga att analysera konkreta probelm installeras dessakomponenter ofta felaktigt eller till och med i onödan.Skyddsåtgärder ökar ofta datorinnehavarens kostnaderutan att lösa de egentliga problemen.En dator är en elektrisk apparat som försörjs medelektrisk energi via vårt elkraftnät och som kommunicerarmed oss via olika terminaler med hjälp av lokala datanäteller andra teleledningar. En dator är således en integreraddel i dessa nätverk och dess funktion påverkas av nätensegenskaper och den aktuella elektriska miljön. Det ärdärför ej möjligt att uppnå tillfredsställande lösningar påstörproblemen om datorernas funktionssäkerhet behandlasutan hänsyn tagen till de försörjande nätens egenskaper ochden överordnade totala elektriska miljön.Störproblemen på datorer förs till sin spets undersärskilda förhållanden som kan orsakas av: starkelektromagnetisk störning från sändare, eller vid åska påstörre eller mindre avstånd. Vid sådana tillfällen alstras ielkraftnätet och i telenätet elektriska impulser, d.v.s.transienter, av sådan art och styrka att de kan störadatorernas funktion och även orsaka datorhaveri.Transienternas styrka och förekomst är starkt beroende avnätens utformning.Skador av dessa störningar är i samhället utom allkontroll. Således uppgick försäkringsbolagens ersättningför elektronikskador orsakade av elektriska transienterunder 1990 i västra till en miljard . Till dettakommer följdkostnader förknippade med uteblivendatorfunktion.Ett modernt samhälle skall ej acceptera att datorernaslutar fungera under ett åskväder och att de havererar totaltvid blixtinslag i omgivningen. Datafel på grund av elektriskatransienter skall ej accepteras som ''force majeure''60 årserfarenhet bakom sig inom området åsk- ochhögspänningsforskning samt blixt- och transientskydd.Genom vår forskning och internationella samarbetet harvi lärt oss hur störningar på datoranläggningar ochelektroniken begränsas och datorhaverier förhindras.Institutionen besitter all den kunskap som finns idagtillgänglig inom området blixt- och EMC-skydd. EMCbetyder elektromagnetisk kompatibilitet, förenlighet, dvsläran om hur olika system skall utformas för att de skallkunna arbeta utan att störa varandra. Denna kunskap äridag mycket eftertraktad i många länder vilket framgår avdet intresse som utländska institutioner visar genom attskicka sina unga medarbetare till oss för att få sinforskarutbildning. finns vid institutionendoktorander från flera länder. På grund av brist på resursermåste dock många unga forskare avvisas.Institutionen har ett brett internationelltforskningssamarbete med institutioner inom och utanförEuropa och även med institutioner i som på etteller annat sätt arbetar med berörda frågor.Genom undervisning och forskning önskar institutionenförmedla sitt kunnande till de behövande. Undervisningenbör ske på lokal nivå vid , på nationellnivå i samarbete med institutioner och myndigheter inomlandet och inom ramen för till exempel COMETT ellerliknande internationella utbildningsprogram.Ett stort problem som institutionen brottats med underen följd av år är dess högspänningsutrustning. Institutionenhar icke givits möjlighet att ersätta de dyra, i och försig fungerande, högspänningsenheter som anskaffats på1940- och . Användning av dessa enheter ärtidskrävande, omständlig och ej riskfri på grund avutrustningens ålder och konstruktion. Institutionenserfarna tekniska personal kompenserar med sin skickligheti möjligaste mån utrustningens dåliga prestanda men dettakommer snart inte längre att vara möjligt. Utrustningen kandessutom knappast längre användas i modern undervisning.Institutionen måste göra en kapitalinvestering på 15 till 20MSEK för att ersätta den gamla högspänningsutrustningenoch förbättra högspänningslaboratoriets EMC-standard.Med modern utrustning kunde institutionen meddela eneffektiv undervisning och genomföra sina forskningsprojektpå ett mera rationellt sätt.För att kunna följa den snabba tekniska utvecklingeninom elektrotekniken och elektroniken krävs ständigtintensiv forskning så att skyddsmetoderna ochskyddskonceptet stöder de nya produkternas användningoch inte kommer i otakt med utvecklingen och därmedlämnar produktens användare i sticket. Dennakontinuerliga forskningen har gett institutionen enkunskapsbas som borde utnyttjas mera då behoven isamhället är så oerhört stora.Man bör i sammanhanget betänka situationsom i sin utveckling hoppar över flera generationer tekniskasystem och som utan erfarenhet och utan tradition skallöverta I-ländernas nyaste teknik för att lösa sina akutaproblem. Den hjälp som ges är oavsiktligt, främst pågrund av bristande kunskaper, ofta ineffektiv,ja, till och med destruktiv.Den första hjälp vi borde ge är att utbilda U-ländernasunga tekniker och ge dem möjlighet att göra kompetentabehovsprövningar förankrade i landets kulturella ochsociala traditioner och med hjälp av dessa styra I-ländernashjälpinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en modernhögspänningsutrustning vid .