mot · GF02Ub483 · 1992-01-27 00:00:00 — Utbildning och forskning i skogslänen InledningStrategiska och offensiva satsningar på kunskap,utbildning och forskning betyder mycket för att stärka våraskogsläns och regioners, ja hela landets, vitalitet ochutveckling. Utbildning och forskning är mycket viktigainslag i regionaloch näringspolitiken. Konkreta åtgärderoch insatser inom dessa områden i hela landet måste därförfortsätta.För socialdemokratin har vuxenutbildningen alltid varitviktig, då den ger möjlighet till ett livslångt lärande. Denger dem som av någon anledning inte studerat iungdomsåren möjlighet att förkovra sig i vuxen ålder. Iskogslänen är detta särskilt viktigt eftersom utbildningartidigare inte alls varit lika tillgängliga som nu.Satsningen på högskolorna i hela landet under densocialdemokratiska regeringsperioden gav många positivaresultat. Erfarenheten från visar att högskolornaär viktiga instrument när staten skall stödja olika regioneroch vitalisera näringsliv och förvaltning. De satsningar somgjordes hade stark regionalpolitisk genomslagskraft.Bevara vuxen- och folkutbildningen!Regeringen riktar i sin budgetproposition ett slag motvuxenutbildningen. Man föreslår att KomVuxdelen avsektorsanslaget till kommunerna minskas med 350 milj.kr.Folkbildningen föreslås få minskade anslag med 306 milj.kr.Skogslänens befolkning vet hur mycketvuxenutbildningen och folkbildningen betyder förutbildningen och kulturlivet. På många orter är det dessasom står för all utbildning och som bär upp kulturen. Smågymnasieskolor i skogslänen är ofta beroende av denkommunala vuxenutbildningen eftersom man brukarsamordna denna med gymnasieskolans utbud och på så sättöverhuvud taget kan ha en gymnasieskola på orten. Ennedskärning av vuxenutbildningen skulle därför förödandekunna drabba inte bara de vuxnas, utan också ungdomarnasutbildningsmöjligheter i glesbygd.Mot dessa bakgrunder kan vi inte acceptera regeringensnedskärningar av KomVux och folkbildningen.Ytterligare högskoleutbildning i skogslänen!Det är ingen tvekan om att högskolorna inom skogsläneni hög grad har bidragit till att främja forskning ochutbildning i stort i landet. Högskoleutbildningen har ökat iomfattning och det har bidragit till att höja kompetensen.Även efterfrågan på utbildning har stigit. Detta har skett ien omfattning som knappast förutsågs när skolorna en gånginrättades. Ett ökat ämnesurval, varvad vuxenutbildningoch fler utbildningsplatser har inte minst för många vuxna ihela landet inneburit en helt ny situation och ett ökat behovav fortsatt högskoleutbildning.De fortsatta tekniska förändringarna kommer attinnebära ökade krav på att samhället för stora delar avbefolkningen inom de aktuella områdena skall höjautbildningskompetensen. Närheten till studieorterna spelari många fall en avgörande roll för om den enskilde kanutbilda sig. Svårigheten med långa avstånd till studieorternaär ett ständigt återkommande problem.Den regionala obalansen finns tyvärr fortfarande äveninom utbildning och forskning. Det gäller därför att breddabasresurserna för verksamheten -- att i ökad omfattningstyra satsningar främst till de regioner som står inför enomfattande strukturomvandling. Här hade skogslänenframgångar under det socialdemokratiskaregeringsinnehavet.Under hösten 1991 beslutade att inrätta 2.000LIF-platser (lokala linjer och fristående kurser) vid landetshögskolor. Här gick 570 platser till skogslänen. Ibudgetpropositionen föreslås ytterligare 3.000 platser,varav hälften ska specificeras senare i samband med enproposition om lärarutbildningen. Regeringen gör dockingen som helst analys ur regionalpolitisk synpunkt av sinaförslag och det är en stor brist. Det är framöver viktigt attdetta sker och att skogslänens högskolors avgörandebetydelse för utvecklingen i länen vägs in vid fördelning avframtida nytillkommande platser.Sprid forskningsresurserna!Fördelningen av forskningsresurserna mellanhögskolorna i skogslänen och framför allt universiteten ären fråga som oavbrutet diskuteras. Faktum är att merpartenav forskningsresurserna fortfarande slussas tillstorstadsregionerna, trots de forskningsmedel som enligtforskningsbeslutet tillförs de mindre och medelstorahögskolorna. Vi förutsätter att statsmakterna ävenfortsättningsvis fortlöpande följer utvecklingen och medolika åtgärder motverkar koncentration av forskningen tillnågra få orter. Statsmakten måste målmedvetet planera fören successiv utbyggnad av fasta forskningsresurser iskogslänen. Det bör redan nu slås fast att fastaforskningsresurser skall tillföras vissa högskolor under1990-talet.De små och medelstora högskolorna i skogslänen har enbegränsad forskning med eget programansvar. Det finnsgoda förutsättningar att öka samarbetet i forskningenmellan en del av högskolorna. Speciella åtgärder bör ocksåvidtas för att öka forskningskompetensen för lärare vid desmå och medelstora högskolorna. Vi anser mot denbakgrunden att forskningsstöd i högre grad än börriktas mot högskolor som verkar inom sysselsättningssvagaregioner. De privata organ som bidrar till att finansieraforskning -- t.ex. stiftelser av olika slag -- bör stimuleras attmera metodiskt styra resurser till dessa regioner.Det senaste forskningspolitiska beslutet, initierat av ensocialdemokratisk regering, var ett steg i rätt riktning närdet gäller den framtida forskningen i vårt land. Det ärsärskilt viktigt att statsmakterna med de åtgärder somfortlöpande vidtas ytterligare ökar forskningen vidskogslänens högskolor.Det är vidare viktigt att inte åtgärder vidtas som skaparytterligare skiktning av högskolorna. Vid införande av nyaexamensordningar t ex måste detta övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning och forskning vidhögskolorna i skogslänen.