mot · GF02U531 · 1992-01-27 00:00:00 — De nordiska länderna har antagit ett gemensamtprogram för stöd till de baltiska staterna, och biståndet tillvåra grannländer har varit en stående punktpå dagordning. De baltiska länderna, somnyligen uppnått självständighet, är emellertid i fortsattstarkt behov av stöd och hjälp. Den innevarandenödsituationen bör förmå till ytterligarebiståndsansträngningar och konkreta insatser.Republikerna i det gamla är fortfarandestarkt knutna till och beroende av varandra i fråga omekonomi och livsmedelsförsörjning. Det dagliga livet harblivit svårt i exempelvis vårt närliggande grannland ,med växande mat- och brödköer. Vid sidan av denhumanitärt sett oacceptabla nödsituationen kan enfortgående bristsituation också komma att leda till dramatikoch politisk oro i avsevärt större utsträckning än vad somhittills förmärkts. Försörjningsläget för t ex spannmål ärsärskilt prekärt, bl.a. saknas djurfoder. Det överskott somuppstår ur den svenska jordbruksproduktionen,enkannerligen spannmålsöverskottet, bör här kunnakomma i fråga.Vidare bör jordbruksorganisationerna stimuleras attbygga ut sina konsultinsatser för att höja lantbruketsavkastning och bistå med omstrukturering, i första hand iEstland. Ett större informations- och erfarenhetsutbyte kanförslagsvis ske så att i ökad omfattning lantbrukare ochlantbruksstudenter inbjuds för praktik och studier, och våralantbrukskonsulter och -experter sänds ut till de baltiskastaterna.Även oljeförsörjningen i de tre republikerna är ytterstbekymmersam sedan de ryska leveranserna skurits ned. Ettkonkret biståndsprojekt för det oljeproducerande Nordenskulle därför kunna utgöras av oljeleveranser till de baltiskarepublikerna. Med gemensam finansiering och upphandlingav den jämförelsevis billiga nordsjöoljan skulle Nordensländer kunna garantera en väsentlig del av Baltikumsenergiförsörjning.Estland, och väntas snart få egnavalutor. Som förutsättning för en stabil egen valuta, somaccepteras som betalningsmedel inom- och utomlands,behövs balans i statsfinanserna. En egen valuta är vidareförutsättning för inhemsk konkurrenskraft och sparandeoch en väg till ökad västhandel, som denlivsviktiga handeln med de forna kanupprätthållas.Inför införandet av egna valutor i de baltiska staterna ärdet angeläget att säkra underlaget för en stabil ekonomiskutveckling. En första förutsättning för inlemmande i detinternationella valutasystemet är att baltrepublikerna sommedlemmar i () åtar sigatt upprätthålla en ekonomisk stabiliserings- ochanpassningspolitik för att därmed komma i åtnjutande avfondens betalningsbalansstöd. Detta stöd bör vidarekompletteras med stöd för valutareformerna genomsärskilda stabiliseringsfonder som buffert för de nyavalutorna och hjälp att bygga upp en valutareserv. Debaltiska staterna skulle därmed framgångsrikt kunnafrikoppla sig från rubeln samt utföra egna valutor ochväxelkurser, som de garanteras en för stabilitetennödvändig tillgång till likviditet.De nordiska länderna samt har visat positivtintresse av att upprätta dylika stabiliseringsfonder. Ibudgetpropositionen för /93 har framlagtsförslag om en stabiliseringsfond i detta syfte. Svenskt stödföreslås dels i form av ett betalningsbalansstöd som ett led iinternationella åtaganden, dels som ett rent valutastöd (300miljoner) med syfte att underlätta införandet av egnabaltiska valutor, som är åtminstone partiellt konvertibla. Enunderliggande förhoppning har varit att kunna utnyttja detnordiska samarbetet till att skapa ett gemensamtvalutastöd. För att nya baltiska valutor skall gå en stabilframtid till mötes bör de nordiska länderna gå samman omgemensamt stöd till de nya betalningsmedlen.Genom snara konkreta biståndsinsatser, såsom ovanbeskrivna spannmåls- och oljeleveranser samt ettvalutastöd, skulle en hotande förvärrad nödsituation i denya baltiska staterna kunna avvärjas.Mot bakgrund av de nordiska ländernas särskilda ansvaroch tidigare gemensamma åtaganden gentemot dessagrannländer faller sig ett samordnande -- inte minst införden förestående revisionen av det nordiskaBaltikumprogrammet med de övriga nordiska ländernasinsatser -- naturligt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen i samverkan med deövriga nordiska länderna initierar hjälpsändningarbestående av jordbruksproduktionens överskott för att, därdet så behövs, bidra till mat- och foderförsörjningen iBaltikum,2. att begär att regeringen i samverkan med deövriga nordiska länderna genom upphandling och leveransav Nordsjöolja bidrar till erforderlig energiförsörjning iBaltikum,3. att begär att regeringen i samverkan med deövriga nordiska länderna finner en form för att stödja debaltiska staternas egna valutor.