ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sk356 · 1992-01-27 00:00:00 — Skattereglerna för tjänstebil m.m. Skattereglerna för tjänstebilar och tjänsteresor är ettkänt problem i miljöarbetet. De nuvarande reglernaminskar genomslaget av det höjda bensinpriset, för en stordel av hushållen. Detta kan förklara en stor del av bilismensökning.Tjänstebilar beläggs med ett förmånsvärde, baserat påbilens pris och ålder. Detta leder till beskattning avbilföraren och arbetsgivaravgift för arbetsgivaren, som fastakostnader , oberoende av körsträcka.De faktiska kostnaderna för bränsle, service ochvärdeminskning betalas av arbetsgivaren somrörelsekostnad. Individen får således ingen rörlig kostnadför sitt bilåkande, vilket dels leder till ökat resande, dels tillatt kollektiva transportmedel förlorar i konkurrenskraft.I många fall bärs kostnaden de facto av den anställdemed ''obeskattade pengar'', dvs man har ett bilkonto somregleras mot lön före arbetsgivaravgifter och inkomstskatt.I dessa fall, liksom för egenföretagare, står individen för ca1/3 av kostnaden och staten för ca 2/3. Den rörligakostnaden blir så låg att den knappt påverkar beteendet.Tjänstebilsystemet har flera funktioner. För samhället ärfunktionen fiskal, den ger stora skatteinkomster, särskiltsom många tycker att det är värt att betala lite extra skatt förden totala frihet från bekymmer, som en tjänstebil innebär.En annan funktion är att stimulera bilindustrin.Förslag vid tjänstebilSänk förmånsvärdena (eller skatten på förmånsvärdet).Låt å andra sidan föraren själv betala bensin, däck ochservice. Tillåt, då tjänstebilen används för tjänsteresa, attarbetsgivaren skattefritt betalar en låg fixerad summa permil (baserat på den rörliga kostnaden för en litenbränslesnål bil, t ex 7:-/mil). All övrig ersättning hanterassom lön. Detta skulle leda till minskat åkande,uppskattningsvis /tjänstebil och år. Dennabesparing skulle kunna fördelas så att såväl staten somindividen och företaget skulle tjäna på omläggningen.Bilindustrin skulle inte missgynnas eftersom denär beroende av antalet bilar som säljs, inte av hur mycket dekörs.Förslag vid egen bil i tjänstenVad som erfordras är ett system som medger en fastskattefri bilersättning för dem som måste använda egen bili tjänsten. Detta skulle kombineras med en lågmilersättning (ca 7:-/mil enligt ovan).Storleken på den fasta ersättningen skulle betingas avbefattningens typiska behov av resor, och formaliseras i ettkontrakt där den anställde förbinder sig att ställa bil tillförfogande, upp till fastställd gräns . All rörligersättning utöver 7:-/mil skall beskattas som lön, inklarbetsgivaravgift. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler för tjänstebilar ochtjänsteresor för en bättre miljö.
mot · GF02Sk357 · 1992-01-27 00:00:00 — För många kulturskapare upplevs och är reglerna förbeskattning mycket krångliga och illa anpassade till denspeciella verksamhet som de bedriver.Konstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbetsnämnd, KLYS, som företräder kulturskaparnasorganisationer, tog i en skrivelse till regeringenbl a upp och belyste den speciella situation som gäller förkulturskapare i skattehänseende. såg sigKLYS föranledd att i en ny omfattande skrivelse återigenaktualisera frågan.Det stora problemet är enligt KLYS attskattelagstiftningen och förvaltningspraxis utformats eftertvå medborgarprototyper: löntagare och företagare. KLYSmenar att kulturskaparna varken är att hänföra till den enaeller andra kategorin.KLYS efterlyser förenklingar genom att ett nyttinkomstslag införs vid beskattning. På detta vis skullekulturskaparna komma bort från den kompliceradebeskattningen av näringsverksamhet. I stället skulle ett nyttinkomstslag för inkomster från konstnärlig och litterärverksamhet, definitionsmässigt anknutet tillupphovsrättslagen, tillskapas. Enligt KLYS rör det sig omca 20 000 kulturskapare som skulle kunna komma ifråga fördeklaration enligt ett sådant inkomstslag.Skatteutskottet har vid tidigare tillfällen behandlatfrågan om att införa ett nytt inkomstslag i enlighet medovanstående, men avvisat förslaget. Kritiken av förslagetgår ut på att ett särskilt inkomstslag i fråga om konstnärligverksamhet skulle medföra betydande administrativanackdelar.I detta fall handlar det om en bedömning av var deadministrativa problemen skall placeras. Kulturpolitiskaskäl talar för att kulturskaparna bör avlastas administrativanackdelar. Administrativa hänsyn till myndigheterna är inteskäl nog för att överlåta desamma till gruppenkulturskapare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att förenklakulturskaparnas skattevillkor.
mot · GF02Sk359 · 1992-01-27 00:00:00 — Avdragsrätt för reparation och underhåll Det svenska bostadsbeståndet är av en mycket högkvalitet. Det består till en förhållandevis stor del avnyproduktion och ett väl underhållet äldre bostadsbestånd.I takt med de ökade kostnaderna som företagen ålagts,har seriösa företags timdebitering nått sådana nivåer attprivatpersoner inte har råd att anlita yrkesmän/kvinnor förunderhåll och reparationer.Detta har öppnat en marknad för mindre nogräknadepersoner som verkar utan hänsyn till samhällets regler ochförväntningar. Den svarta och grå marknaden är betydande.Den snedvrider allvarligt konkurrensen för de företagaresom erlägger skatter och avgifter och följer samhälletsregler.Det är mer lönsamt för en privatperson att ta ledigt frånsitt ordinarie arbete för att utföra reparations- ochunderhållsarbeten på den egna bostaden än att anlitaseriösa företag.Produktiviteten påverkas negativt genom att specielltutbildade människor avstår från att utöva sitt yrke för attutföra arbeten på sin egen bostad.Dessutom finns en påtaglig risk att underhållsarbetenblir undermåliga eller felaktigt utförda. I ett längretidsperspektiv blir konsekvensen i värsta fall allvarligaskador på bostadsbeståndet.Av en Sifo-undersökning som gjorts på uppdrag avFöretagarnas och Föreningsbankenframgår att de små företagen kommer att minskapersonalen. Ett införande av avdragsrätt för reparation påsmåhus och bostadsrättslägenheter kan mildra dessaeffekter.Avdragsrätten bör uppgå till avfakturabeloppet och skall avse material och arbete. Omarbete utförs i egen regi skall avdragsrätten inte medges förmaterialkostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag tillavdragsregler för reparation och underhåll av eget ägdasmåhus och lägenheter som upplåtits med bostadsrätt.
mot · GF02Sk360 · 1992-01-27 00:00:00 — Realisationsvinstberäkning vid avyttring av näringsfastighet och privatbostad m.m. Vid senare års fastighetstaxering har ett särskilt värdeåsatts privatbostad vid sidan av taxeringsvärde förnäringsfastighet. I samband med l990 års skatteomläggninginfördes särskilda regler för reavinstberäkning avprivatbostad med syfte att åstadkomma förmånliga reglervid beskattning av reavinster från försäljning avprivatbostäder.I jord- och skogsbruksfastigheter ingår oftamangårdsbyggnad eller annat småhus i fastighetsförvärvoch försäljning, som en ospecificerad del av köpesumman.De utgör ofta ägarens privatbostad.Vid avyttring av fastighet skall realisationsvinst ochrealisationsförlust beräknas separat för varje avyttradtaxeringsenhet eller del av taxeringsenhet. Ingårprivatbostadsfastighet tillsammans med annan egendom ien taxeringsenhet, skall vinst eller förlust beräknas särskiltför privatbostadsfastigheten.Realisationsvinstberäkningen utgår ifrån denprocentuella andel som privatbostaden, inklusive tomt, harav näringsfastighetens totala taxeringsvärde. Vidberäkningen av realisationsförlust för privatbostaden fårförvärvspris och utgifter för ny-, till- eller ombyggnad interäknas upp med omräkningstal och avdrag inte göras medfasta belopp.Resultatet av en försäljning av en jord- ochskogsbruksfastighet ger vid reavinstberäkningen inte sällanreavinst för själva näringsfastigheten menrealisationsförlust för privatbostaden. Realisationsförlustenfår i dessa fall inte kvittas mot den ingående reavinsten,trots att försäljningen omfattat hela näringsfastigheteninklusive privatbostaden till ett gemensamt pris avseendehela fastigheten.Det finns anledning utgå ifrån att denna effekt avreglerna för beräkning av realisationsvinst resp -förlust ejförutsetts vid utformningen av regelverket. Under allaomständigheter behöver dessa ändras så attrealisationsförlust ska kunna kvittas mot realisationsvinstvid försäljning som omfattar en fastighet med gemensamfastighetsbeteckning och där köpe/försäljningssummanföljaktligen avser hela fastigheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler vidrealisationsvinst- och realisationsförlustberäkning vidavyttring av näringsfastighet och privatbostad medgemensam fastighetsbeteckning.
mot · GF02Sk361 · 1992-01-27 00:00:00 — Biodling utgör ett klassiskt exempel på en verksamhetdär en väsentlig del av intäkterna inte tillfaller dem somutövar verksamheten utan i stället ger upphov till intäkterför andra. Dessa positiva s.k. externa effekter uppkommergenom binas pollineringsarbete. Värdet härav överstigervärdet av honungsproduktionen och tillfaller andra änbiodlaren.Professor , , har i undersökningarpåvisat att t.ex. blåbärsskörden per 100 blåbärsblommorblivit större i områden med bigårdar jämfört medområden där bigårdar saknas. Man kan se det som attbiodlingen genom pollineringsarbetet betalar en skatt tilldet allmänna.Biodlarens intäkter understiger således väsentligt detsamhällsekonomiska värdet av verksamheten. Svenskbiodling är ur samhällsekonomisk synpunkt på för lågnivå och bör därför stimuleras. Tyvärr går utvecklingengenom en i detta fall alltför stelbent skattelagstiftning ochtillämpning åt andra hållet.I den skattereform som 1989 beslutade omfinns bl.a. en uttalad ambition att i utbyte mot rejält sänktamarginal- och företagsskatter avskaffa obeskattadeförmåner.Riksskatteverket företog enutredning om lönsamheten i biodling vilket ledde fram tillatt från beskattning undanta biodling där antalet samhällenuppgick till maximalt 15 st. Undantaget gällde dock intebiodlare som även har annan inkomst av trädgårdsrörelseeller jordbruk. Denna praxis övergavs efterskattereformen. är i princip den minste biodlarebokförings- och deklarationsskyldig.Omläggningen har upprört landets hobbyodlare.Antalet biodlare i har sjunkit från ca 20000 ned till nuvarande ca 16 000 st. sjönkmedlemsantalet i med ca1 500. av biodlarna är och har mindre än10 bisamhällen.Efter skattereformen fastslogs en värdegräns på 5 000 krunder vilken bär-, svamp- och kottplockare icke blirskatteskyldiga. Trots att den samhällsinsats som landetsbiodlare gör är oändligt mycket större riskerar stelbentbyråkrati att en mängd pensionärer slutar med sin hobby.Försäkringar från om att man inte har föravsikt att jaga hobbyodlare av bin har inte hejdat avgången.Lantbruksnämnden i , som har särskildexpertis på biodlingsområdet, har utrett lönsamheten inombiodlingen. På basis av denna har gjort en ekonomisk sammanställning som visaratt det genomsnittligt ej uppkommer någon vinst påhobbyverksamhet med 10 st. bisamhällen.Sammanställningen har tillställts riksskatteverket.En av landets två yrkesbiodlareorganisationer, Yrkes-Biodlarna, har i 1/1992 förklarat att man intehar några invändningar mot att hobbyodlare med upp till 10samhällen befrias från krav på bokföring och deklaration.För att skall få behålla en grönska, ettstort antal pensionärer känna sig motiverade att fortsättamed en värdefull hobby och samhället därmed spara utgifterför statliga bin och biskötare bör i förevarande fall suntförnuft tillåtas segra över kineseri.Regeringen bör fastställa gränsen för högstaantalet samhällen för skattebefrielse vid hobbybiodling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattebefrielse förhobbybiodling.
mot · GF02Sk362 · 1992-01-27 00:00:00 — Det nya skattesystemet som trätt i kraft innebär atthobbyverksamhet som var skattefri nu skall tillhöra''reformen tjänst'' och därmed skall hobbyinkomstbeskattas, men möjligheten att använda underskotten ärkraftigt beskurna och mycket orättvisa.En uppfödare som har ett sto och får ett föl kanbara dra av årets kostnader och förra årets underskott vidkvittning mot vinst.De nya reglerna skapar problem som inte fanns tidigare:''hobby eller näringsverksamhet?'' De främsta skillnadernamellan dessa båda är följande:i näringsverksamhet får man spara underskott underhela verksamhetstiden. Vid vinst kan mananvända de samlade underskotten från de tidigare åren ochkvitta mot vinst,i hobbyverksamhet får kvittning ske mot årets vinst ochendast av årets kostnader och förra årets underskott. Mankan således inte använda underskott som ligger längretillbaka än ett beskattningsår.Vid hästavel med ett avelssto som får ett föl , däruppfödaren väljer att påbörja hästens utbildning och intesälja den förrän ålder, kan man enbart utnyttjaföregående års underskott samt årets kostnader och ejkostnader/underskott som är äldre.Hästavel har aldrig varit särskilt lönande: det är det storaintresset som bär upp verksamheten. Hästarna bidragerdessutom till landskapets utveckling, åkerarealensanvändning och till att bönderna får avsättning för sinöverskottsspannmål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attuppfödning av ett avelssto och tillhörande avkomma skallklassas som hobbyverksamhet och att beskattning ej skallske.
mot · GF02Sk363 · 1992-01-27 00:00:00 — Beskattningen av minderårigas sparande Enligt de nya skattebestämmelser som införts i och medskattereformen, skall bankerna fr.o.m. görapreliminärskatteavdrag på sparkapitalräntor. Detta gällerallt sparande i bank -- även barns sparade slantar.Grundavdrag medges inte längre mot inkomst av kapital.Trots protester bl.a. från bankerna underremissbehandlingen av skattereformen ansåg densocialdemokratiska regeringen att barnens sparkapitalmåste beskattas för att rättvisa skall råda i landet. En liteneftergift gjorde man dock i och med att man satte en nedregräns på . Alla räntor över detta belopp skallpreliminärbeskattas med 30 %.Under det glada 80-talet har det ju rått en köpfest utanlike i vårt land. Människor har lånat för att köpa och manhar köpt på kredit med kontokort. Bankerna ochfinansbolagen har, som man ibland skämtsamt brukar säga,''kastat'' pengar efter folk.Många människor -- inte minst ungdomar -- har fått sinframtid förstörd på grund av stora skulder som man i mångafall inte klarar av att återbetala under sin livstid. Alla är nogöverens om att detta inte kan fortsätta, och denna insikt ärju också en del i den nya regeringens strategi för att fåSverige på fötter igen.Nu gäller det att åter lära ut fördelarna med att spara.Speciellt viktigt är det att barn och ungdomar får insiktenom att det är bättre att spara och ha ett sparmål än att lånaoch skaffa sig det man önskar på ett lättvindligt sätt. Det mågälla cykel eller moped eller CD-spelare eller annat somkan hägra för barn och tonåringar. Föräldrar och skola m.fl.kan påvisa fördelarna med att spara innan man köper --peka på hur kapitalet växer genom ränta och ränta på räntapå sparade medel.Det gäller alltså att skapa förståelse för sparandet, attåterskapa den gamla ''Lyckoslanten-filosofin''. Alla somminns Spara och Slösa förstår vad jag menar.Mot denna bakgrund är de ovan beskrivnabeskattningsreglerna olyckliga. Många barn och ungdomarhar blivit besvikna över att staten har ''tagit'' delarav deras sparpengar. Det är ett svårt pedagogiskt problematt för barnen förklara den nya bekantskapenskattemyndigheten.Jag talar här om normala sparanden av barn ochungdom, dvs. konton som består av mindre gåvor frånföräldrar, far- och morföräldrar, intjänade slantar påferiejobb, skolsparande -- i den mån det förekommernumera -- och liknande. Det blir naturligtvis en helt annansak med de kapitalplaceringar som i mindre skalaförekommer. Ett skäl till de införda reglerna var attförhindra att föräldrar av rena skatteskäl skulle kunna föraöver kapital till sina barn.Det bör dock enligt mitt förmenande vara möjligt atthitta en lösning som ger en rimligare beskattning av barnoch ungdomars sparande men som ändock ger etttillfredsställande skydd mot skatteundandragandetransaktioner. bör uppdra åt regeringen att seöver skattereglerna ifråga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av reglernaför beskattning av minderårigas ränteinkomster i enlighetmed vad i motionen anförts.
mot · GF02Sk364 · 1992-01-27 00:00:00 — Det finns många naturintresserade människor i vårt landsom håller några bisamhällen -- inte för den ekonomiskavinsten utan därför att det är en trevlig fritidssysselsättning.Arbetet med bin skänker glädje och vederkvickelse och ettvisst materiellt tillskott i form av honung för det egnahushållet.Om man skulle försöka uppskatta den nytta för detsvenska nationalhushållet som bina bidrar med, finner manatt de direkta inkomsterna från deras produktion av honungoch vax spelar en underordnad roll i jämförelse med devärden som uppstår genom binas pollinationsverksamhet.Av lantbruksstyrelsens utredning l973 uppskattas den för deodlade växternas vidkommande till bortåt 30 milj.kr./år.Den årliga honungs- och vaxproduktionen värderas till l0milj.kr./år.Det är svårt att uppskatta värdet av binas verksamhetsom pollinatörer i den vilda vegetationen. Inte ens förskogsbärens vidkommande kan det göras. Att bina ärbetydelsefulla för vår natur- och miljövård är reala fakta.Det är därför svårt att förstå att en verksamhet som tillstor del utgör en fritidsverksamhet och som även gagnarmiljövård skall beskattas. Biodlare som innehar enbart ettfåtal bikupor borde ej beskattas för sin verksamhet. Det ärdags att återgå till tidigare förordning som medgavskattefrihet för innehav av bikupor upp till l5 st. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att ge skattefrihetför biodlare med ett fåtal bikupor.
mot · GF02Sk366 · 1992-01-27 00:00:00 — beslutade om en nyenergipolitik. Målet för denna politik på lång och kort siktvar att trygga tillgången på el och annan energi på medomvärlden konkurrenskraftiga villkor.De olika incitamenten för att nå dessa mål är bl.a. etteffektivare energiutnyttjande, satsning på biobränslen,utveckling av ny teknik för energiändamål, satsning påsolenergi och vindkraft m.m.Det beslutades även om statliga bidrag för att stimuleratill en omställning av våra energisystem. Och allt detta varbra. Det skulle även vara möjligt med ytterligarestimulanser för detta ändamål.Ett sådant förslag skulle vara att inrätta någon form avenergisparfonder. Fonden skall i sin uppbyggnad påminnaom investeringsfonderna. De medel som företagaren villsätta undan för energiåtgärder skall placeras på ett särskiltbankkonto, där medlen förräntas utan beskattning. Dessamedel skall företagaren kunnautnyttja för att antingen genomföra energibesparandeåtgärder eller investera i egen energiförsörjning. Fondenskall också kunna användas vid försöksanläggningar mednya energikällor. När företagaren vill utnyttja fonden tillsådana investeringar skall investeringskostnaderna varadirekt avdragsgilla mot uttag från fonden.Tillgången på energi till konkurrenskraftiga priser är enviktig förutsättning för industriell utveckling och välstånd.Därför är det viktigt att stimulera till energibesparandeåtgärder, samt förnyelse och omställning av våraenergisystem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av energisparfonder.
mot · GF02Sk367 · 1992-01-27 00:00:00 — Skatteavdrag för feriearbetande ungdomar Ett barn som har sina båda föräldrar i livet får behållahela sin lön om det feriearbetar och tjänar . Ett barn som har mist sin ena förälder får betalaskatt från den första kronan av sin lön vid feriearbete.Pensionen som betalas ut för barnet är i stället förförälder som avlidit och ej direkt kan bidra ekonomiskt förbarnet.Frågan kan då ställas: Vari ligger skillnaden, om barnetsuppehälle betalas via pension eller via levande förälder?Resultatet är ju detsamma, att det blir sörjt för barnetsuppehälle.Detta är en rättvisefråga. Man skall inte skilja på barnoch barn i ett sådant fall. Båda barnen bör ha sammaskatteregler och vara skattebefriade om de tjänar under ettvisst belopp. Barnpension skall lämnas utanför. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatteavdrag för feriearbetandeungdomar.
mot · GF02Sk368 · 1992-01-27 00:00:00 — Slopad sambeskattning av barns och föräldrars förmögenhet Reglerna för förmögenhetsbeskattningen innebär atthemmavarande barns förmögenhet samtaxeras medföräldrarnas förmögenhet till dess barnet uppnår . Denna sambeskattning leder till att familjen får -- omden uppnår skattepliktig förmögenhet -- betala avsevärtmer i förmögenhetsskatt än som vore fallet om föräldrarsoch barns förmögenhet beskattades var för sig. Men det ärinte endast högre förmögenhetsskatt som kan drabba ensådan familj utan samtaxeringen kan även begränsa rättentill ekonomiskt stöd från samhället.Enligt vår uppfattning saknas relevanta skäl för attsambeskatta förmögenheter så att man ökarförmögenhetsskatten för föräldrarna på grund av att derasbarn har ärvt eller på annat sätt fått tillgångar. Det gäller ide flesta fall tillgångar som föräldrarna inte har någonförfoganderätt över utan endast en skyldighet att förvaltaunder överförmyndarens överinseende. Varför skall enfamilj där t.ex. ett barn förlorat en förälder och därförerhållit arv straffas genom högre förmögenhetsskatt?Och varför skall barnets egna tillgångar dessutomminska förutsättningarna för familjen att få samhällsstöd?Nuvarande regler måste av flera skäl ändras.Rättvisa uppnås lättast om man helt sloparsamtaxeringen av föräldrars och barns förmögenhet.Eventuellt skulle det kunna övervägas att behållasambeskattning av den del av barns förmögenhet somutgörs av gåva från förälder, som barnet bor tillsammansmed, för att förhindra kringgående av skattereglerna.Våra -- och övrigas -- motionskrav har avslagits avriksdagsmajoriteten . motiveradesavslagen med att ''frågor om individuellförmögenhetsbeskattning lämpligen borde prövas isamband med beredningen av familjelagssakkunnigasförslag''. Men 1987 slutbehandlades förslaget till nyäktenskapsbalk i , varför majoriteten däreftersökt och funnit nya skäl att avstyrka motionskraven.Frågan löstes inte heller i samband med ''århundradetsskattereform''.Riksdagen bör nu enligt vår mening i denna principielltviktiga fråga -- utan tidsutdräkt -- i ett tillkännagivande tillregeringen fastslå att sambeskattning av föräldrars ochbarns förmögenheter bör avskaffas . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av sambeskattningav barns och föräldrars förmögenhet.
mot · GF02Sk369 · 1992-01-27 00:00:00 — Avdragsrätt för deklarationskostnader m.m. gällande skattelagstiftning gör åtskillnad mellan småföretagare och större företag. Ett enmansföretag somanlitar hjälp för sin deklaration eller advokat för eneventuell skattetvist får ej göra avdrag för dessa kostnader.Ett större företag som i sin egen firma har tillgång till dennakompetens får i vanlig ordning göra avdrag för dessakostnader. Skattelagen bör i detta avseende ses över ochändras så att avdrag för såväl deklarationshjälp someventuella advokatskostnader vid skattetvister får skeoberoende av om arbetet utföres med egen arbetskraft ellerkonsulthjälp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring avnu gällande skattelagstiftning i enlighet med vad i motionenanförts.