ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ju414 · 1992-01-27 00:00:00 — Under allmänna motionstiden väckte vi en motionom ersättningen till nämndemän. Motionen blev delvistillgodosedd så tillvida att en översyn av ersättningarna tillnämndemännen skulle göras. Ännu har det dessvärre inteblivit någon förbättring.Den 1 januari 1992 trädde den nya kommunallagen ikraft. Den ger de förtroendevalda i kommuner ochlandsting rätt till full ersättning för förlorad arbetsinkomst.Denna lag omfattar inte nämndemännen. De har ju på intetsätt ett mindre viktigt uppdrag att uppfylla.En bättre ekonomisk ersättning skulle också medverkapositivt till den breda rekrytering tillnämndemannauppdrag som tidigare uttalat sigför. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättningen till nämndemän.
mot · GF02Ju415 · 1992-01-27 00:00:00 — Ersättningen av nämndemän, m.m. Enligt nu gällande bestämmelser utgår det en ersättningpå . per arbetsdag när en nämndeman tjänstgör. Dennaersättning skall täcka den eventuellt förloradearbetsförtjänst som den enskilde drabbas av. Detta innebäri praktiken för många som tar ett uppdrag som nämndemanstora ekonomiska förluster.I den nya kommunallagen finns det laglig rättför den som har t.ex. ett politiskt uppdrag inom kommuneller landsting att kräva ersättning för förloradarbetsförtjänst. Detta är ett stort steg framåt fördemokratin.Det är svårt att förstå varför det skall skilja på denekonomiska ersättningen på detta sätt, när man i bådafallen utför ett samhällsuppdrag.Att en som tjänstgör som nämndeman skall behöva satsaav den egna ekonomin, innebär att det är mycket svårt attrekrytera människor som tar detta uppdrag. Detta innebäratt det blir en snedrekrytering som inte speglar samhälletssammansättning när det gäller t.ex. ålder ochyrkesbakgrund. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avnämndemannasystemet när det gäller den ekonomiskaersättningen och sammansättningen av kåren.
mot · GF02Ju416 · 1992-01-27 00:00:00 — De förtroendevalda nämndemännen har en betydelsefulluppgift vid domstolarna. Det är viktigt att det blir naturligtför betrodda människor i alla åldrar och yrkesgrupper attåta sig uppdraget.Samhället måste visa sin uppskattning avnämndemännens viktiga arbete, genom att en skäligersättning utgår, omkostnader täcks och utbildning ordnas.Ersättningen har betänkligt halkat efter andraförtroendeuppdrag. När kommunallagen nu tillåter fullersättning för förlorad arbetsinkomst är det naturligt attstaten tillämpar detta för nämndemännen. När det är frågaom mål som tar blir den ekonomiska uppoffringenmed nuvarande ersättningsnivåer orimlig. Det är snartenbart pensionärer som har råd att åta sig uppgiften. Enligtuppgift är nu var tionde nämndeman över 70år. Nämndemännens bilersättning måste självfallet varai paritet med andra anställda vid domstolen. får de barahälften så mycket, . i jämförelse med 24.Riksdagen har givit uttryck för nämndemännens ökaderoll i rättsskipningen genom att tilldela dem individuellrösträtt. Detta ökade ansvar förutsätter en adekvatutbildning. Det är självfallet nödvändigt att tillräckligaresurser ställs till förfogande för att nämndemännen ska fåden kunskap som behövs för att kunna bära det svåraansvaret att medverka vid domstolens beslut.Den nya regeringen beslöt genast efter sitt tillträde att seöver ersättningsnormerna för nämndemän. Det ärangeläget att utredningen arbetar snabbt, så att riksdagenkan föreläggas förslag som kan träda i kraft under nästabudgetår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning och information tillnämndemän.
mot · GF02Ju417 · 1992-01-27 00:00:00 — Ersättningen till nämndemän, m.m. Av ålder tillmäts i lekmannainflytandet i dendömande verksamheten stor betydelse. Det ger möjlighetertill lokal, folklig förankring av domstolarnas verksamhet.Allmänhetens rättsuppfattning kan klarare återspeglas viddiskussionen om domsluten, liksom att nämndemännen kantill allmänheten förmedla kunskaper om lagstiftning ochrättsregler.Genom att nämndemännen numera har individuellrösträtt har deras ställning stärkts i den dömandeverksamheten.Ersättning till nämndemänRekryteringen till nämndemannakåren har tid efterannan diskuterats, liksom dess sammansättning.Tvivelsutan kan synpunkter bl.a. anföras påålderssammansättningen bland nämndemännen.Faktorer som säkert har betydelse för rekryteringen ärde nuvarande ersättningsreglerna och nivåerna. Ennämndeman som inte har något inkomstbortfall fårersättning med . Den som på grund avuppdraget förlorar arbetsinkomst kan dessutom erhållamaximalt . Inte ens den sammanlagda summan räcker för attersätta den som drabbas av löneavdrag för sin insats för detallmänna.För att skapa bättre förutsättningar för en allsidigsammansättning av nämndemannakåren är det såledesangeläget att förbättra ersättningen. Målet bör varaatt den som får vidkännas löneavdrag -- inom normalainkomstnivåer -- kompenseras helt för detta, liksom förmistade semester- och pensionsförmåner. Reformarbetetbör inriktas på att lösa den frågan innan nuvarande arvodeom . uppjusteras.Riksdagen uttalade, på förslag av , vidföregående att en översyn av ersättningsnormernaför nämndemän borde ske. har fåttregeringens uppdrag att till företa denna översyn.NämndemannainformationI samband med det senaste valet har ett antalnämndemän nyvalts. Behovet av information till dessa ärstort eftersom det är angeläget att ge bra förutsättningar förderas arbete. En invändning mot dennainformationsverksamhet är att nämndemännen skall varajust lekmän och inte juristdomare. Mot det kan anföras attinformationsarbetet givetvis inriktas på att klarlägga vilkenroll nämndemännen har i domstolsarbetet.Under de senaste åren har disponerat5 . för dessa informationsbehov. De pengarna ärnu slut och några nya anvisas inte i budgeten /93.Socialdemokraterna föreslår att . ställs tillDomstolsverkets förfogande för ändamålet budgetåret1992/93. Verket bör samråda med om användningen av pengarna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättningen till nämndemän,2. för budgetåret1992/93 under anslaget D 1 för information till nämndemän.
mot · GF02Ju419 · 1992-01-27 00:00:00 — gäller en ny kommunallag.Enligt denna får kommunalt förtroendevalda rätt tillersättning för förlorad arbetsinkomst.Kommunallagen omfattar emellertid inte nämndemän.Det gör att denna betydelsefulla grupp av förtroendevaldagår miste om rätten till den ersättning, somkommunalpolitiker har tillerkänts.Nämndemännens rätt till ersättning för förloradarbetsinkomst uppgår för tillfället till per dag. allra flesta fall motsvarar detta inte på långa vägar detverkliga lönebortfallet. En högstadielärares löneavdraguppgår till och en metallarbetares till 700kronor per dag. Till detta kommer förloradsemesterersättning.Detta gör att situationen är helt otillfredsställande.Därmed underlättas inte heller den allsidigasammansättning av nämndemannakåren som riksdagentidigare uttalat sig för.Genom att införa individuell rösträtt för nämndemännenhar givit uttryck för deras ökade roll irättskipningen. Det medför också krav på adekvatinformation och utbildning för att nämndemännen skallkunna fullgöra sina uppgifter som meddomare.En möjlighet att ge nämndemännen en rimlig ersättningför förlorad arbetsinkomst är att göra sådana förändringari kommunallagen att nämndemän får ersättning på sammagrunder som kommunalt förtroendevalda.Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderliglagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring avkommunallagen att nämndemän får ersättning för förloradarbetsinkomst enligt samma grunder som kommunaltförtroendevalda.
mot · GF02Ju421 · 1992-01-27 00:00:00 — Publicering av underrätters och överrätters domar I de flesta länder i offentliggörs domar avunderrätter och, nästan undantagslöst, alla domar avhovrätter eller högsta domstolar. I tillämpas intedetta offentliga system, inte ens avseende domar ihovrätterna.Det är stötande mot individens berättigaderättssäkerhetsintresse att inte alla domar, inte ens deviktigaste domarna vid underrätterna, publiceras. Det ärinte tillfyllest, som skett, att domstolarna hänvisar till''offentlighetsprincipen'' vilken ger allmänheten rätt att tagadel av de flesta domar. Det kan inte förväntas attintresserade personer inställer sig på eget initiativ för attundersöka vilka domar som avkunnats. Däremot är detuppenbart i vissa fall att vissa domar i underrätter kan haavkunnats i strid med gällande rätt, och i den mån domeninte överklagas, inte ens då, kommer domslutet till offentligkännedom.De viktigaste domarna i underrätterna, där urvaletskett, eventuellt grundat på målets omfattning, eller påparts, tilltalads, eller på åklagares begäran, bör publiceras.Samtliga domar vid hovrätterna, liksom i HögstaDomstolen, bör även de offentliggöras, liksom de vidregeringsrätten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om publicering av underrätters ochöverrätters domar.
mot · GF02Ju422 · 1992-01-27 00:00:00 — I den nya kommunallagen föreskrivs att kommunalaförtroendemän skall ha rätt till ersättning för förloradarbetsförtjänst i samband med upprätthållandet av sinauppdrag. Principen är att ingen av ekonomiska skäl skalltvingas avstå från att engagera sig i det kommunalpolitiskaarbetet.När det gäller nämndemännen vid våra domstolar haremellertid ersättningen för den förlorade arbetsinkomstenmaximerats till per dag. För många nämndemäninnebär detta, att lönebortfallet blir avsevärt större än denersättning de får, vilket upplevs som orättvist ochdiskriminerande. Risken är påtaglig för att rekryteringen avnämndemän härigenom försvåras. Många yrkesverksammapersoner anser sig av just ekonomiska skäl vara förhindradeatt ta på sig uppdraget. Detta begränsar urvalet och kanockså få en icke önskvärd åldersförskjutning som följd.Nämndemannakåren bör givetvis vara så allsidigtsammansatt som möjligt såväl vad gäller ledamöternasyrkestillhörighet som ålder. Den bör vara representativ förhela svenska folket. Det är därför angeläget att så långtmöjligt tillse, att ekonomiska skäl ej lägger hinder i vägenvid rekryteringen. Enligt vår mening bör en nämndeman hasamma rätt till ersättning för förlorad arbetsförtjänst somövriga kommunalt förtroendevalda.Nämndemännen särbehandlas också vid användningenav egen bil för resa till och från en förrättning.Reseersättning utgår därvid med per mil medanden för en domare är den dubbla.Även om de ej beskattas föreligger enskillnad, som är anmärkningsvärd och högst diskutabel urrättvisesynpunkt.Rimligen bör lika villkor gälla och därtill börersättningen åtminstone täcka de verkliga kostnaderna.Följden av en för låg bilersättning blir, att taxi anlitas i ökadomfattning, varvid full ersättning utgår. Ur ekonomisksynpunkt torde detta inte vara till någon fördel föruppdragsgivaren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning till nämndemän förförlorad arbetsförtjänst.
mot · GF02Ju423 · 1992-01-27 00:00:00 — Nämndemannafunktionen utgör en betydelsefull del avdet svenska rättsväsendet. Många tusen personer ärengagerade och för stor medborgerlig förankring idomstolsprocedurerna.De nuvarande ersättningsbestämmelserna förnämndemännen försvårar emellertid den breda rekryteringsom i sig är nödvändig för ett allsidigt engagemang.Förvärvsarbetande anser sig inte ha råd att tjänstgöra irättegångsarbetet med påföljd att en allt större andelpensionärer får ta över. Men även denna stora grupp kännerväxande missnöje med att bli utnyttjad på ett sätt, somskapar intrycket att vara billigt reservlag.En översyn av nämndemannaorganisationen,organisatoriskt och ekonomiskt, är nödvändig. Riksdagenbör hemställa hos regeringen om en sådan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en allsidig översyn avnämndemannainstitutionen.
mot · GF02Ju424 · 1992-01-27 00:00:00 — anslog tillDomstolsverket för information till nämndemännen. Dessapengar har varit av stort värde. Förutom informationsdagaranordnade av domstolarna har arrangerat s.k. nämndemannating som röntstor tillslutning.Domstolsverket hade i sin anslagsframställninghemställt att skulle anvisas budgetåret1992/93 för information till nämndemännen. Detta har ejupptagits i årets budgetproposition.Det är otillfredsställande att medel inte har anslagits dådet genom höstens val tillkommit ett ovanligt stort antal nyanämndemän, som är i stort behov av information ochvidareutbildning.Förutom att frågan om ersättning för förloradarbetsförtjänst till nämndemännen ännu inte är lösttillkommer att ersättningen för resa i egen bil halverades isamband med ändringar i skattelagen.En finansiering av dessa kostnader föreslås ske genomen omfördelning inom anslaget till Domstolsväsendet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts vad avser omfördelning av anslagettill domstolsväsendet.
mot · GF02Ju426 · 1992-01-27 00:00:00 — Avskaffande av politisk tillsättning av nämndemän torde vara ett av få länder i som åsidosattdomstolarnas oberoende till den grad att till och mednämndemännen, de som skall vara folkets representanter,tillsätts på förslag av kommunalfullmäktige bland politisktutsedda personer. Dessutom sitter dessa nämndemän påmandatperioder , vilket givetvis bidrar till attdemokratiskt ''lekmannainflytande'' omöjliggöres.Nämndemännen borde i stället vara slumpvalt utvaldarepresentanter för svenska medborgare, stundom utanpolitisk anknytning, utnämnda för kortare mandatperioderpå förslagsvis . Urvalet kunde ske, liksom i andraländer, på grundval av övervakat lotteri frånfolkbokföringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av politisktillsättning av nämndemän.
mot · GF02Ju427 · 1992-01-27 00:00:00 — Åtgärder mot politisering av rättsväsendet Socialdemokraterna införde en hel radförändringar i svenskt domstolsväsen. Dels började manutse politiska nämndemän till domstolarna, dels överfördesen rad ärenden från domstolarna till olika nämnder -- vilketi och för sig försvagat rättssäkerheten -- och dels fick dessanämnder en sammansättning, som var mer politisk änjuridisk. Demokrati har därvid tolkats som ''rätt till politisktinflytande'', och representanter för politiska partier haralltmer fyllt domstolar och dömande nämnder.Med den politisering, som införts, närmar sig svenskadomstolar och nämnder de s.k. folkdomstolarna i f.d.kommunistiska länder. Domstolar och nämnder meddömande funktion i en rättsstat måste givetvis vara fria frånallt politiskt inflytande. Endast genom en sådan ordningkan individens rättssäkerhet garanteras.En rad dömande funktioner har överförts från domstolartill nämnder med klar, och ofta öppet deklarerad, politisksammansättning. I flera sådana nämnder, somhyresnämnden, utövas disproportionerlig makt av enskildatjänstemän med juridisk bakgrund, ofta under starktpolitiskt inflytande. Stundom har även tillsättningen av dejuridiskt skolade tjänstemännen skett av politiska motiv.Politiska representanter bör därför, i rättssäkerhetensintresse, bortrensas från alla dömande nämnder ochersättas med juridiskt utbildade, politiskt oberoendetjänstemän. De nämnder, som inrättats, har en mångfald,som redan nu är svår att överblicka för en jurist.Dömande verksamhet bör återföras till allmändomstol. torde till riksdagenöversända en förteckning över de nämnder som i Sverigehar dömande funktion jämte uppgift om derasverksamhetsområde. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återförande till domstol av vissamål,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av politisktinflytande i domstolar och dömande nämnder.
mot · GF02Ju428 · 1992-01-27 00:00:00 — är kammarrätten för hela Norrlandförlagd till . har förslag om att förläggaen kammarrätt till inte avvisats direkt avjustitieutskottet (JuU l987/88:29).Kammarrätten i kommer att tillföras tvånya avdelningar fr.o.m. l juli l992. Dessa kommer attförläggas till . Skälen har bl.a. varit de geografiskaavstånden.I och för sig innebär utlokaliseringen en mycketvälkommen förstärkning av domstolsväsendet i övreNorrland och överensstämmer med den inriktning jagtidigare motionerat om. Argumenten för reformen behöverdärför inte upprepas.Men i den proposition som föregick beslutet uttalas attverksamheten i ''åtminstone tills vidare'' börorganiseras som en filial till kammarrätten i Sundsvall.Formuleringen skapar emellertid osäkerhet kringinnebörden av reformen. Innebär den attkammarrättsverksamheten i skall ses som ettprovisorium? Eller innebär den att verksamheten tillsvidare skall organiseras som en filial för att så småningomorganiseras som en självständig kammarrätt?Det är enligt min mening självklart att befolkningen iövre skall ha tillgång till förvaltningsdomstol iandra instans. Det är angeläget -- inte minst mot bakgrundav de särskilda problem som norrlandsdomstolarna har ochde förändringar av domstolsväsendet som kan förväntasinom kort.Till bör sålunda förläggas en självständigkammarrätt. Därmed bör undanröja denosäkerhet som råder genom att uttala att avsikten medreformen är att inte endast tillskapa ett provisorium för övreNorrlands del. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en självständigkammarrätt för Övre Norrland förlagd till .
mot · GF02Ju429 · 1992-01-27 00:00:00 — Nämndemännen fullgör viktiga uppgifter i våradomstolar. Deras roll och betydelse i den modernarättsstaten har ofta framhållits. Vi vet att harkompetenta nämndemän, som utför viktigasamhällsuppgifter och goda insatser i rättsskipningen. Menatt vara nämndeman är en utsatt position. Han/honrepresenterar den vanlige medborgaren och skall underrättegångsprocessen kunna föra fram synpunkter sommedverkar till att bredda faktaunderlaget.Nämndemannens insats som domare förutsätter kunskap.Genom att införa individuell rösträtt för nämndemännenhar givit uttryck för deras ökade roll irättsskipningen. Det medför också krav på adekvatinformation och utbildning om nämndemännen skall kunnafullfölja sina uppgifter som meddomare.Rätt åt alla, Orätt åt ingen! Lika för alla!är fortfarande rättesnören i rättskipningen som förutsätteratt nämndemän håller sig à jour med lagar och lagstiftarensavsikt. En naturlig del i nämndemannens arbete blir då attgöra studiebesök, ta kontakter med lokala företrädare sompolis, åklagare, domstol, kronofogde, socialtjänst,kriminalvård m.m.Vår uppfattning är också att det vore lättare att främjaen mer allsidig rekrytering och därmed fler unga människortill nämndemannauppdraget om fler utbildningsinsatsertillkom.En annan viktig rekryteringsinsats vore att förändraersättningen för förlorad arbetsinkomst som uppgår till350 kr. -- en summa som inte motsvarar dagens löneavdragför exempelvis lärare eller metallarbetare.Reseersättningen borde också ligga i paritet med deersättningar som kommunalförtroendevalda erhåller. Närden ekonomiska situationen för landet förbättras bör dessafrågor aktualiseras liksom den fysiska arbetsmiljön inomdomstolsväsendet.Sammanfattningsvis anser vi att ökade ekonomiskamedel till informationsinsatser för det ansvarsfullauppdraget som nämndemän måste avsättas genomomfördelning inom budget.Nämndemannauppdraget är ett ansvarskrävande,dömande uppdrag. Nämndemannens röst har samma värdesom ykesjuristens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska medel förinformationsinsatser för nämndemän.
mot · GF02Ju503 · 1992-01-27 00:00:00 — I propositionen 1991/92:100 bilaga 3 framförs attregeringen har för avsikt att fullfölja tidigare planer på ennedläggning av kriminalvårdsanstalten i . Dettainnebär att tidigare förslag i propositionen 1990/91:100fullföljs.En nedläggning av kriminalvårdsanstalten i Karlskronaär enligt min mening felaktig av flera skäl. Visserligenkommer ett nytt häkte att tas i bruk iKarlskrona men detta innebär inte att det på något sättersätter kriminalvårdsanstaltens uppgifter. Häktet måsteses som en del i en helhet med polis, häkte, domstol ochanstalt/frivård på samma ort/län. Dessutom så föreslås det iföreliggande proposition att ordningen med obligatoriskfrigivning efter halva strafftiden avskaffas. De tankar om enövergång till ordningen med frigivning efter avtjänande av2/3 av strafftiden torde dock innebära att behovet av antaletplatser på landets kriminalvårdsanstalter inte kommer attminska. Förutom detta nås vi numera ofta av rapporter omdroger på landets anstalter. Detta är mycket oroande ochillavarslande. Vid anstalten i bedrivs sedan enlång tid tillbaka ett omfattande arbete med att hjälpa destraffade som önskar komma bort från sitt drogberoende.Detta arbete har varit och är mycket lyckat. Att rasera dettaviktiga arbete är inte bra och minskar möjligheterna attkomma till rätta med drogproblemen.I övrigt kvarstår faktum att Karlskronaanstalten trots sinålder är i ett byggnadstekniskt gott skick. Under de senasteåren har olika åtgärder vidtagits för att förbättra anstaltenså att man skall kunna klara av de uppgifter man blivittilldelad.Det vore således fel att lägga ner denna väl fungerandekriminalvårdsanstalt som man föreslår nyalokalanstalter och paviljonger på andra platser i landet.Lämpligt vore därför att fortsätta verksamheten vidKarlskronaanstalten samt att medel för detta tas genomomdisponeringar inom anslaget för kriminalvården. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kriminalvårdsanstalten iKarlskrona.
mot · GF02Ju504 · 1992-01-27 00:00:00 — Narkotikamissbruket medför svåra skador hosmissbrukarna och i samhället i stort. Många brott begås avnarkotikapåverkade människor eller vid försök att få tag påpengar till inköp av narkotika.Åtskilliga av de intagna på våra kriminalvårdsanstalterär dömda för narkotikabrott.En självklar målsättning för vår kriminalvårdspolitikmåste vara att anstalterna hålls fria från narkotika och attnarkotikadömda inte kan fortsätta med sin brottsligaverksamhet under fängelsevistelsen.Erfarenheten visar dock att denna målsättning hittillsinte gått att uppfylla trots uttalande och trotskriminalvårdsstyrelsens ansträngningar med upprättandeav lokala handlingsprogram.Det räcker inte med att försöka hålla några få utvaldaanstalter narkotikafria, alla anstalter skall görasnarkotikafria.Justitieministern föreslår i budgetpropositionen, bilaga 3 att en parlamentarisk kommitté skall tillsättas meduppgift att utvärdera kriminalvårdsreformen.Vi anser att en av de uppgifter denna utredning börbehandla är frågan om på vilket sättkriminalvårdsanstalterna skall hållas helt narkotikafria. Detär ett oavvisligt krav att de som dömts för narkotikabrottinte i någon form kan fortsätta med sin verksamhet påanstalterna. Lika viktigt är att dömda som inte ärnarkotikamissbrukare undgår att komma i kontakt medeller bli beroende av narkotika under anstaltsvistelsen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att görakriminalvårdsanstalterna helt narkotikafria.