ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02K821 · 1992-01-27 00:00:00 — bör bli en allmän flaggdag. Detär en naturlig följd av ansökan om EG-medlemskap, vårhistoriska och kulturella koppling till många av dagens . Att , året då EG:s fyra frihetergenomförs, få se den blågula EG-fanan vaja tillsammansmed den svenska flaggan i den svenska försommarvinden,vore en mycket positiv upplevelse. Att höra dens.k. ''Europahymnen'' framföras skulle förstärka känslan.Europahymnen eller ''Anthem'' påengelska är sista satsen ur niondesymfoni. Det mest kända avsnittet har följande noter:Sverige har ansökt om medlemskap i . Det är ettnaturligt steg för ett land som har historisk koppling tillEuropa och den europeiska kulturtraditionen m.m.Samtidigt söker vi medlemskap i ett samarbetsorgan som ärmycket vitalt och framåtsyftande.Diskussionen om ett svenskt medlemskap för Sverigehar länge koncentrerats till de rent ekonomiska aspekterna.Det är dock inte detta som enligt min mening ärhuvudskälet för ett svenskt medlemskap, utan alla demöjligheter och fördelar som öppnar sig för invånarna iSverige med ett medlemskap.Nu skapas ett medborgarnas inom EG med startden . Det innebär att en medborgare i ett blir EG-medborgare med rätt att fritt röra sig inomhela EG, att arbeta, bo och äga egendom var hon eller hanvill.Detta medborgarnas förverkligar en gammaldröm om att nationsgränser inte längre skall hindraindividerna. Det kommer att bli naturligt att under längreeller arbeta och bo i andra länder inom Europa.Det kommer att bli ett vanligt inslag inom högre utbildningatt studera vid ett universitet eller en högskolainom ett annat språkområde.EG kommer att medföra nya rika livs- ochutvecklingsmöjligheter för invånare. Ävensvenska medborgare måste kunna dra nytta av dessafördelar.Om blir medlem av EG får vi rösträtt i Europa.Det kommer att finnas svenskar i olikapartigrupper. Ett svenskt statsråd kommer att lägga sin röstvid mötena i ministerrådet. Det kommer att sitta en svenskdomare i . När regeringscheferna mötskommer den svenske statsministern att vara en avdeltagarna.Om man ser sig om i finner man många exempelpå att EG-staternas invånare aktivt bejakar den väntandeEG-integrationen. Man möter vägskyltar med budskapetmotsvarande '', stad i '' och de tolv gulastjärnorna på blå botten. Otaliga bilar har EG-dekalerm.m.Allt som oftast möter man även den officiella EG-fanantillsammans med de nationella flaggorna. Vi bör, enligt minmening, underlätta en sådan utveckling i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att , ,fastställs som allmän flaggdag.
mot · GF02Kr201 · 1992-01-27 00:00:00 — Om länen skall fullfölja regeringens och riksdagensuppdrag att ansvara för den regionala utvecklingen vadgäller arbetsmarknad, utbildning, kultur m.m. krävs ocksåen regionalt förankrad nyhetsförmedling.Det är regionalpolitiskt viktigt att radio och TV speglarförhållandena någorlunda likvärdigt från olika delar avlandet.Länet utgör den enhet som i allmänhet ligger till grundför samhälls- och näringslivsplanering. Med ett fåtalundantag sammanfaller de med landstingsområdena. Detsamarbete som på det regionala planet finns mellankommuner sker i allmänhet mellan kommunerna i ett län.Förenings- och organisationslivet har ofta organisatoriskadistrikt som sammanfaller med länen. Även kulturlivet iövrigt har en länsfördelning. Då det gällerGävleborgs län kan nyhetssändningarna över Mittnytt ses ibåde och Hälsingland.Vid distriktsvisa sändningar t.ex. under valrörelsenkunde däremot inte hela nås med sammasändning eftersom tillhör nedreNorrlandsdistriktet och Gävle-Daladistriktet.Självfallet väger det allmänna intresset för länetsinvånare att tillhöra samma lika tungt som förinvånare i andra län.För möjligheten att skapa en gemensam identitet i länetspelar en rätt avgränsad regional TV en stor roll. Dettasynsätt ligger också i linje med målsättningen för deregionala sändningarna.Riksdagen har vid upprepade tillfällen uttalat sig för endelning av TV-området. Inom de berörda länen finns enighet om att ett snabbt genomförande av delningenär nödvändigt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om TV-distriktens länsvisaindelning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör vara ettsammanhållet län i TVs distriktsindelning.
mot · GF02Kr202 · 1992-01-27 00:00:00 — Klyvning av TV:s Mittnytt Inför närmande till EG behövervi arbeta för att stärka den svenska identiteten ochkulturen. Televisionen utgör här en av många kanaler.Sveriges Television är ett företag i allmänhetens tjänstoch bedriver med ett uttalat uppdrag att värna omminoriteter regionala TV-sändningar över helalandet. Mer än halva yta täcks av två regionalaprogram -- Mittnytt och Nordnytt -- resterande yta täcks avsex program.I debatter och tidningsartiklar har TV-chefen förklarat att han vill klyva dagens Mittnytt, ettområde som består av fyra län. Dessa län -- ,, och -- kännetecknas avstora avstånd och dåliga kommunikationer sinsemellan.Möjligheterna att spegla händelser och utveckling iDalarna och är begränsade. Den regionalaidentiteten blir därför alltför svag för att Mittnytt skallkunna hjälpa till att hävda svensk public service-TV i detallmänna satellit- och kabelbruset.Vi menar att som tillförsreformpengar bör förstärka den regionala profilen. Deregionala programmen måste bli allt viktigare i framtiden.Finansieringen kan genom reformpengarna ochgenom de egna besparingar som företaget nu genomför,men också genom omprioriteringar.Kopparbergs och hela bör bli enegen TV-nyhetsregion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts en klyvning av televisionensMittnyttregion.
mot · GF02Kr205 · 1992-01-27 00:00:00 — och svenskarna har ändrat sina vanor betydligt,om man bara ser tillbaka några få decennier. För ett pardecennier tillbaka i tiden var helgdagarna vilodagar förkropp och själ. har många bytt ut t.ex. gudstjänstbesökmot vallfärder till våra stora köpcentrum.De stora varuhusen, såväl som de små närbutikerna, germed sin musik och säljreklam inte mer än kanske någonköpimpuls, varken någon vila eller kulturell upplevelse.Kulturlivet borde istället vara lockande, öppet ochtillgängligt, när större delen av svenska folket är ledigt.Bibliotek och andra kulturhus med låg eller ingen entréborde vara tillgängliga som ett bra komplement till storaköpcentrum.Regeringen bör för kommunerna betona vikten av attlåta något bibliotek i varje kommun hålla öppet, medmöjlighet till föreläsningar, konserter av idéella orkestraroch ett allmänt engagemang för hela människans kulturellavälbefinnande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibliotekens öppethållande påsöndagarna.
mot · GF02Kr206 · 1992-01-27 00:00:00 — Omfördelning av bidrag till omfördelades kulturbidragen för attefter nya regler gynna nysatsningar i stället föratt bibehålla en redan fungerande verksamhet.Flera orkestrar runt om i landet lider av en alltförsnål budget. Bidrag från kommun och landsting ärotillräckliga, varför de s.k. grundbeloppen är av stort värde.Under 1990 behandlades regeringens reformpaket förkulturområdet, grundat på förre kulturattachén utredning tillsammans med förre statssekreterarenGunnar utredning. I detta sammanhangframkom ett förslag att Symfoniorkesterskulle utöka verksamheten. Detta till trots erhöll orkesternendast 4 nya grundbelopp. Från detta skall tagas detregionala tilläggsbidraget på , vilket ger ett nettopå endast 2 grundbelopp.För att våra fina orkestrar ute i landet skall behålla sinhöga standard, är det av högsta vikt att medelinte stannar i storstäderna och speciellt inte iStockholmsregionen.Riksdagen bör från anslaget Bidrag till regionala ochlokala teater-, dans- och musikinstitutioner ge HelsingborgsSymfoniorkester medel till 16 grundbelopp, utöver demsom utgår . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till Helsingborgssymfoniorkester.
mot · GF02Kr208 · 1992-01-27 00:00:00 — I arkivutredningens betänkade SOU 1988:11 Öppenhetoch minne föreslås en utbyggnad avlandsarkivorganisationen. I betänkandet nämns Jönköpingsom en tänkbar ort för etablering av ett nytt landsarkiv.Utredaren anger ett antal faktorer som skall vara avgörandevid val av område för nytt landsarkiv. har alla deförutsättningar som enligt utredaren är väsentliga vid valetav etableringsorter. Det finns dessutom ytterligare faktorer,såväl allmänna som arkivspecifika, som talar för att ett nyttlandsarkiv kan och bör etableras i Jönköping.I och särskilt i finnsett stort antal arkivbildare, såväl offentliga som enskilda.Förenings- och andra arkiv förvaras hos folkrörelsearkivet.Göta hovrätts arkiv, som är det bäst bevaradehovrättsarkivet i landet, förvaras i sin helhet i Jönköping.Flera myndigheter inom rättsområdet utgör typarkiv. IJönköpings kommunarkiv förvaras förutom Jönköpingsstads handlingar även handlingar från övriga städer ochkommuner som tillsammans med staden bildat Jönköpingskommun. I arkiv finns bl.a. sjukjournalerbevarade . Länets många företag, såväl storasom små, har arkiv med värdefullt material för ekonomisk-historisk, sociologisk, teknisk och lokalhistorisk forskning.Det finns ett dokumenterat intresse för släkt-,hembygdsoch amatörforskning i länet. läntillhör t.ex. de fyra mest aktiva länen i landet när det gällerlån av mikrofilmade kyrkoarkivalier.Den akademiska forskningen på arkivmaterial från länetär också omfattande och kommer sannolikt att utökas, isynnerhet om arkivutredningens m.fl. utredningars förslagom att skall bli ett s.k.intensivdataområde genomförs.En arbetsgrupp för arkivfrågor med representanter förlandstinget, högskolan, kommunförbundets länsavdelning,, , folkrörelsearkivet,samt har föreslagit att ettarkivcentrum inrättas i . Detta arkivcentrumskall byggas upp genom att arkiv från olika arkivbildare ilänet -- statliga, kommunala och enskilda -- sammanförs i engemensam arkivdepå. Samverkan mellan de olikaarkivbildarna kommer att ske genom bildandet av ettarkivförbund och kommer bl.a. att göra en ordentligforskarservice möjlig.Länsstyrelsen har dessutom tillsammans med olikaregionala intressenter ytterligare undersöktförutsättningarna för att ett landsarkiv skall kunna etablerasi . har undersökt var ettlandsarkiv lämpligen ska kunna lokaliseras i kommunen.Kommunen har redovisat flera alternativ som uppfyller dekrav som kan ställas för ett landsarkiv.Som framgår av ovanstående redovisning har det iJönköpings län tagits sådana regionala initiativ på områdetsom arkivutredningen i betänkandet ''Öppenhet ochminne'' förutsätter för etablering av ett nytt landsarkiv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etablering av ett nytt landsarkivi .
mot · GF02Kr210 · 1992-01-27 00:00:00 — Ändrat namn på -- Med regeringens förordning (1988:1195) den 17november l988 med instruktion för --upphörde Kungl. Maj:ts förordning (1966:265)med instruktion för museet att gälla.Samtidigt infördes -- utan föregåendehörande -- ett nytt namn på museet. Det heter såledesnumera -- , dvs. det gamlanamnet är på ett märkligt sätt påhängt det nya. Det nyanamnet har väckt berättigad undran och oklarhetbeträffande museets identitet. Även internationellt är detföga gångbart, även om etnografi på tyska heter''Völkerkunde''.Tyvärr kan det nya namnet även ge andra associationer.I ett annat, numera försvunnet, talades om''volkseigener Betrieb'', VEB, vilket i folkmun gärna blev''Vaters ehemaliger Betrieb''. I har vi t.ex.Folkrörelsernas Konstfrämjande, för att ej tala om andraföreteelser, där begreppet ''folkrörelse'' fått en mycketsnävare politisk definition. ''Folk'' kan verkligen betyda såvitt skilda saker -- det är så att säga skillnad på folk och folk.I museinamnet är utrycket ''folkens'' helt missvisande.Etnografiska museet är ej mycket ''folkligare'' än t.ex.statens historiska museum, vilket ju kan sägas vara svenskafolkets, dvs. nationens, museum, ej att förväxla medNationalmuseum!Ifrågavarande museum bör således återfå sittgamla, även internationellt välkända namn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär åtgärder för attEtnografiska museet i återfår sitt traditionellanamn.
mot · GF02Kr211 · 1992-01-27 00:00:00 — Alla goda krafter i vårt demokratiska samhälle måstemobiliseras för att stoppa den tilltagandefrämlingsfientligheten och rasismen.Ett viktigt inslag i denna mobilisering är att ökakunskapen om olika invandrargruppers kulturella, religiösaoch politiska bakgrundsmiljö bland svenskar och andrainvandrargrupper. Det gäller att skapa insikter i ochförståelse för inte bara den situation som invandrarna harlämnat i sitt hemland utan också för de problem som deflesta invandrare möter här.I mindre skala pågår verksamhet vidStiftelsen och Museum i Fittjagård i . Institutet etablerades på initiativ avBotkyrka kommun. arbetar inom fyraolika områden: forskning, dokumentation, utbildning ochutställningar.I fokus för dess verksamhet står invandringen, dessorsaker och följder men också svenskheten och vad somhänder då kulturer möts. Genom att integrerautställningsverksamheten med forskning och utbildningfinns det goda möjligheter att nå ut till flera olikamålgrupper.Det unika med den satsning som skett i är attverksamheten kommit att präglas av möten mellan denpraktiska mångkulturella vardagen i kommunen och denteori som tillämpas vid invandrarinstitutets forskarmiljö.Denna miljö har växt fram i samarbete med Institutet förfolklivsforskning vid Universitet.Genom att producera utställningar om detmångkulturella , om dess kulturmöten, attityder ochinvandringshistoria, skapas goda möjligheter till diskussionom det nya internationaliserade som växerfram. Ett samarbete kring dokumentation och utställninghar inletts mellan invandrarinstitutet och Nordiska museet.Målgrupperna för ökad kunskap och förståelse ärmånga. Genom den bredden i verksamheten vidinvandrarinstitutet i finns det goda möjligheter attnå ut till bl.a. skola, polis, näringsliv, vård- ochomsorgspersonal, fackföreningsrörelsen, fritidssektor ochförskola.Vi finner det angeläget att den påbörjade verksamheteni kan utvecklas och intensifieras.De knappa resurser som invandrarinstitutet har till sittförfogande genom anslag från kommun och landsting ärotillräckliga för att verksamheten skall kunna spela denpositiva roll i den sociala och kulturella integreringen avinvandrare som skulle kunna vara möjlig.Invandrarmuseets ambition är att stärka den allmännaidémässiga beredskapen att bemöta främlingsfientliga ochrasistiska föreställningar.Vi finner att den satsning som gjortpå att etablera stiftelsen ochMuseum utgör en god grund för ett invandrarmuseum, somhar ett riksintresse.Invandrarinstitutet bör ges förutsättningar att fortsättauppbyggnaden av ett mångkulturellt kunskapscentrum.Staten bör lämna sin medverkan i uppbyggnaden av ettinvandrarmuseum i , som kan bli ett kulturintresseför hela landet. En närmare utredning härom är erforderligför att bestämma behov, inriktning och organisation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen angetts om statens medverkan iuppbyggnaden i av ett invandringsmuseum förhela samt att förutsättningarna härför närmareutreds.
mot · GF02Kr212 · 1992-01-27 00:00:00 — I fyller folkbiblioteksväsendet centrala uppgifterför vårt svenska kultur- och samhällsliv. Folkbibliotekenutgör en av de viktigaste kommunala kulturinstitutionerna,och det kommunala huvudmannaskapet har också inneburitatt bokutlåningen och bokbestånden ökat kraftigt.Biblioteken är en viktig tillgång för information, kunskapoch upplevelser, och en förstärkning av bibliotekenslångsiktiga roll som informations- och kunskapskällor ärinte bara en utan även en nationellangelägenhet. Det finns i samhället nu allt starkare signalerom att kommuner avser att belägga den kommunalabokutlåningen med avgifter eller att lämna ut den påentreprenad.Avgifter på boklån måste avvisas, inte minst avdemokratiska skäl, då det skulle kunna leda till att endastde resursstarka i samhället kan fortsätta att nyttjabiblioteken. En sådan utveckling står i bestämd strid motsjälva grundtanken för biblioteksverksamheten.Om utvecklingen skulle visa att avgifter införs i mångakommuner bör man överväga att införa en särskildbibliotekslag där avgiftsfri bokutlåning garanteras.De kulturpolitiska målen får inte ställas mot deekonomiska och andra kommersiella intressen som kankomma i en förlängning av en privatisering av biblioteken.För att vi skall kunna upprätthålla en öppen debatt ochopinionsbildning är det ett grundläggande krav att vi har enfri tillgång till information. Folkbibliotekens tjänster skalldärför också vara avgiftsfria och tillgängliga föralla. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att folkbibliotekens bokutlåningockså skall vara avgiftsfri.
mot · GF02Kr213 · 1992-01-27 00:00:00 — Formerna för stöd till verksamma inom kulturområdet Inom kulturområdet finns många verksamheter där deoffentliga bidragen är av central betydelse förverksamheten. För de institutionella aktörerna finns enrådighet över och möjlighet till stabilitet och långsiktighet iplaneringen genom systemet med grundbelopp, somsäkerställer en överblickbar ekonomiskram.Många arbetar under samma förutsättningar sominstitutionerna vad gäller behovet av framförhållning iplaneringen, avtal om engagemang etc. Detta gällerexempelvis många av de symfoniorkestrar som finns inomSveriges . De hargeneralprogram etc. i samma omfattning sominstitutionerna. Andra kulturaktörer exempelvisarrangerande musikföreningar eller inom teatersektorn harmotsvarande förhållanden.Svårigheten för dessa består till en del i att de erhållerbesked om det eventuella statliga stödet mycket sent iplaneringsförloppet. Under goda omständigheter kommerdet ungefär i anslutning och avser denspelsäsong som ligger närmast i tiden. Det är inte rimligt attdå starta och genomföra planeringen för den säsongen. Enomläggning görs nu av den statliga budgetcykeln. Därmedbör det skapas förutsättningar för att inte enbart lämnabesked om anslagsbelopp för det närmast liggande spelåretutan att också utveckla tekniker för att genom ramar ochbemyndiganden ge planeringsrådighet för flera spelår.Kulturrådet bör därför ges i uppdrag att gåigenom och på lämpligt sätt redovisa en analys av ochförslag till åtgärder som leder till att den ovan redovisadeeffekten av sena besked elimineras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sättet för besked om stöd tillverksamma inom kulturområdet.
mot · GF02Kr215 · 1992-01-27 00:00:00 — Insikten om att ett kulturutbud av hög kvalitet är enväsentlig tillgång för en god samhällsmiljö och därmed enlokaliseringspolitisk faktor att räkna med har växt. Det ärdärför särskilt angeläget nu när reforminsatser inom teater,dans och musikområdet fullföljs att detta sker med enregional rättvisa.En av de mest utpräglade obalanserna i hänförsig just till kultursektorn. Inom detta område dominerarstorstäderna totalt. Speciellt kulturfattigt är . Somexempel kan nämnas att av landets cirka 4 500 professionella musiker är endast cirka 300verksamma i de fyra nordligaste länen. Av dessa ärdessutom bara en del verksamma inom den seriösamusiken. Symfoniorkestrar har varit särskilteftersatta i det kulturpolitiska utvecklingsarbetet.I är kammarorkester underuppbyggnad. Med hjälp av pengar från länsstyrelsenetableras orkestern. Det skall bli en kammarorkester avsinfonietta typ bestående av 15 stråkmusiker. Orkesternbyggs upp på basis av kombinationstjänster. De musikersom ingår i kammarorkestern rekryteras bland verksammamusiker och musiklärare. Till orkestern knyts ocksåblåsmusiker och slagverkare från Norrbottensmusikensavdelning i . kommer därmed attbestå av sammanlagt 23 musiker.Eftersom orkestern skall ha en fast grundbesättning avmusiker och musiklärare i får orkestern lokalförankring och ges musikutbildningen ochmusiklärare i intressantautvecklingsmöjligheter. Orkestern har för avsikt att söka ettfast samarbete med i höst har kammarorkestern för avsikt att delta iNordkalottens symfoniorkester som är ett annat /91 inleddes en uppbyggnad av detstatliga stödet till de regionala kulturinstitutionerna. I 1990års budgetproposition redovisades bl.a. en tvåårigutvecklingsplan som ledde till en utbyggnad av stödet tillbl.a. länsteatrar och symfoniorkestrar. Tvåårsplanens andrafas kom dock i sina huvuddrag att utebli. I budgetprop.1991/92:100 föreslås att de tidigare aviseradeutbyggnaderna nu kommer till stånd. Det framgår där attbidragen till de regionala musikinstitutionerna kommer attöka.Mot den bakgrunden är det angeläget att ett regionaltinitiativ som kammarorkester behandlas medhög prioritet, eftersom man därmed avsevärt skulleförstärka resurserna och aktivera musiklivet i dettaglesbygdslän. Ett utmärkt sätt att stödja denna verksamhetvore att regeringen förklarar institutionen berättigad tillbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till Norrbottenskammarorkester.
mot · GF02Kr217 · 1992-01-27 00:00:00 — har som försöksverksamhetprövat syntolkning för synskadade i samband med sinturnéverksamhet.Syntolkning fungerar så, att de synskadadeteaterbesökarna får låna var sin mottagare med hörlur. Enperson som väl känner till aktuell pjäs, d.v.s. någon anställdvid , har en sändarutrustning med mikrofon, ivilken han/hon kommenterar vad som händer på scenen ochsom inte framgår av dialogen. Han/hon berättar vilka somkommer in eller går ut från scenen, hur personernareagerar, vad de gör när de är tysta o.s.v. De synskadadehör kommentarerna i hörlurar, vilket innebär att desamtidigt kan följa med vad som händer på scenen.Kommentarerna stör inte heller omkringsittande publik.I samarbete med teaterföreningar, skolor, synskadadeslänsoch lokalorganisationer har vid 56 tillfällensyntolkat från 16 olika produktioner. Verksamheten ärmycket uppskattad av synskadade, eftersom den görteaterbesöken innehållsrikare. Även anser attförsöksverksamheten slagit väl ut och förordar enfortsättning av mera kontinuerlig art. Kostnaden för attutföra tjänsterna är beräknad till /år.I budgeten sker en satsning på , ochRiksteatern. Satsningen på ligger, till skillnadfrån satsningen på de två andra institutionerna, väl i linjemed en decentraliserad kulturpolitik med syftet att nå såmånga människor som möjligt. I målsättningen ''kultur åtalla'' ligger också att människor med funktionshinder ska fåmöjlighet att ta del av kulturutbudet. Därför borde denförsöksverksamhet med syntolkning för synskadade somSvenska bedrivit permanentas. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att permanentasyntolkningsverksamheten för synskadade vid Svenskariksteatern.