mot · GF02T225 · 1992-01-27 00:00:00 — Statliga satsningar på trafiksystemet i I 25 kommuner bor mer än 1,6miljoner människor, eller av Sverigesbefolkning. Länets andel av landets befolkning har efter enökning legat ganska . I takt med attytterkommunerna växte ut --1970-talen glesadesStockholms stads och de andra centrala kommunernasbefolkning ut. Avstånden mellan bostad och arbetsplatsökade och stora satsningar gjordes på utbyggnad av vägaroch kollektivtrafik. Goda kommunikationer ochtransportmöjligheter är avgörande för näringslivetsutveckling i huvudstadsregionen. En pågåendeomstrukturering med etablering av allt fler storaarbetsplatser i regionens halvcentrala och yttre delar ställerkrav på parallell utbyggnad av trafikanläggningarna.De hårda miljökrav som vi ställer innebär också attbehovet ökar av nya högkvalitativa trafikleder som läggsdär trafikstörningarna kan minimeras. Tunnellösningar medrening av avgasutsläppen är effektiva men kostsamma.Satsningar behöver göras på kollektivtrafiken medmiljövänliga spårförbindelser och på förnyelse avbussflottan med lågemitterade fordon.Under 1990-talet måste stora samhälsinvesteringar görasi den gemensamma infrastrukturen. Behovet av att återigengöra rejäla satsningar i trafikapparaten har understrukitsockså i flera statliga utredningar. Bland annat harstorstadsutredningen, som lades fram , slagit fast attdet finns stora uppdämda behov av underhåll ochförbättringar i nya trafikleder och spårförbindelser.Det årliga långsiktiga investeringsbehovet för underhåll,förnyelse och utbyggnad av trafiksystemet i länuppskattades i storstadsutredningen till 2,2 miljarderkronor. Ungefär hälften låg på järnvägsinvesteringar.Ett större regionalt perspektiv och den fortgåendeinternationaliseringen talar för att hela Mälardalenfortsätter att utvecklas till ett sammanhängande nätverk avorter. En sådan utveckling har också stor betydelse förekonomin i hela landet. Utvecklingen av en internationelltbärkraftig Mälardalsregion är ett långsiktigt projekt sombland annat bygger på goda och miljövänligakommunikationer.Regeringen utsåg en särskildförhandlingsman, riksbankschefen , som medberörda parter i regionen skulle utarbeta enöverenskommelse, som genom åtgärder i trafiksystemetskulle förbättra miljön, öka tillgängligheten och skapabättre förutsättningar för regionens utveckling.Dennisöverenskommelsen har ett femtonårigtgenomförandeperspektiv med en total investeringsvolymom -- hälften på vägobjekt och hälftenpå spår- och andra kollektivtrafikobjekt.Det bör noteras att större delen av objekten iDennispaketet, , finansieras avregionens invånare genom avgifter och skatter. Ringledenrunt innerstaden och den nya Yttre Tvärleden har bådaförutsatts betalas helt genom bilavgifter. Stora delar avtunnelbaneupprustningen betalas av länslandsting.Under senare år har också statsbidragsutfalletförsämrats för såväl drift och underhåll av detstatskommunala vägnätet som för nyinvesteringar. Förlänet som helhet var bidragsandelen för investeringar i detstatskommunala vägnätet , 70procent 1984--därefter. För drift ochunderhåll har statsbidragsandelen sjunkit från över 60procent till under 50 procent.En betydande ökning av de statliga anslagen till regionenär nödvändig. Till har ramen för statligamedel för investeringar legat lågt under 1970- och1980-talen. Andelen statliga medel har under senare årvarierat från . Ett första krav äratt nivån höjts till , som motsvararbefolkningsantal och trafikarbete.Med en ökad överföring av vägtrafikens intäkter till brainvesteringar och underhållsåtgärder ökar densamhällsekonomiska nyttan i trafiksystemet. Den statligautredningen ''Finansiering av vägar och järnvägar'' (SOU1990:86) beräknade de statliga intäkterna från biltrafikentill , /91. Anslagentill väghållningen låg på . Rensatfrån skatter låg överskottet på cirka 20 miljarder kronor.Det är samhällsekonomiskt motiverat att göratrafiksatsningar inom . Förbättrad miljö ärett angeläget krav liksom ökad framkomlighet som gereffektivare trafik och ökad produktivitet.Vi har en kraftig nedåtgående konjunktur medökande arbetslöshet. Behovet av arbetsmarknadsinsatser ärstort i länet. Tack vare de noggranna genomgångar avinvesteringsbehoven och den pågående projekteringaen avflera objekt, finns det en hög beredskap för att snabbt sättaigång angelägna arbeten. Från har man föreslagit att objekt tidigareläggs. Behovet avsådana omedelbara åtgärder bör understrykas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga satsningar påtrafiksystemet i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av tidigareläggning avinfrastrukturprojekt i .