mot · GF02Sk351 · 1992-01-27 00:00:00 — bör ge regeringen detta tillkänna.Riksdagen bör dessutom vidta åtgärder för att förberedaytterligare nedtrappningar av matmomsen. Vänsterpartietanvisar utrymme i sitt budgetförslag för ett andra steg isänkningen av matmomsen. Matmomsen kan då sänkas till15 % från . Finansiellt utrymme skapasbl.a. genom förslag till ändrad skatteskala och slopadegrundavdrag över brytpunkten för inkomståret 1993.Vänsterpartiet föreslår att beslutar att sänkamervärdesskatten på mat till 15 %.I samband med denna ytterligare nedtrappning börregeringen uppta diskussioner med livsmedelsbranschensföreträdare i dess olika led, i avsikt att nå överenskommelseom att den sänkta momsen tillåts få fullt genomslag ikonsumentledet. bör ge regeringen dettatillkänna.7.4 KollektivtrafikInförandet av moms på kollektivtrafik ledde till kraftigaprishöjningar. Höga priser motverkar en önskvärd ökningav det kollektiva resandet. Ett ökat kollektivresandemedför påtagliga samhällsekonomiska vinster såvälmiljömässigt som rent ekonomiskt, mindre vägslitage etc.Samhället ger därför påtagliga subventioner för att gynnakollektivtrafiken.Momsbeläggningen har bromsat nyttjandet och lett tillökade behov av samhällssubventioner till kollektivtrafiken.Då kollektivtrafiken redan är subventionerad så blirnettointäkten för den offentliga sektorn betydligt mindre änbruttointäkten från momsbeläggningen.Momsen på kollektivresandet har i den allmännadebatten setts som en del i den s.k turistmomsen. Turism ärförknippat med resande, och minskade kostnader för resorkan stimulera den inhemska turismen. En ökad turism inomlandet är positiv för sysselsättningen. Ökad turism i Sverigeminskar också underskottet i ''turistnettot'' vilket i sin turförbättrar bytesbalansen. Ett slopande av momsen påkollektivresandet kan således få positiva verkningar irådande konjunkturläge.Samhällsekonomiskt medför ett ökat kollektivresandeen samhällsekonomisk förtjänst. Mervärdesbeskattningenpå kollektivtrafiken bör således slopas från den 1 juli 1992.Detta leder till ett skattebortfall brutto som kan uppskattastill drygt 2 mdr.kr. för /93.7.5 Hotell- och restaurangtjänster m.m.Även de ytterligare momsbreddningar som fallit påturistanknutna näringar har i flera avseenden fört med signegativa konsekvenser. har i reservationerpåtalat dessa problem och i första hand krävtregionalpolitiska åtgärder för utsatta regioner.Det måste dock också konstateras att hotell- ochrestaurangnäringens problem i storstäderna delvis kanhänföras till en överhettning -- alltför snabb expansionunder . Detta tillsammans med momshöjning,fastighetsspekulationer, samt oseriös konkurrens viaskatteundandragande, har bidragit till att pressaupp prisnivåer och pressa ned lönsamheten.Turistnäringen är en viktig bransch både försysselsättningen och regionalpolitiskt. En ökad turism iSverige förbättrar vår bytesbalans. Dåvarande SIND,numera , fick i samband med skatteomläggningen iuppdrag att följa momsbreddningens konsekvenser förturistnäringen. Denna utvärdering pågår men resultatföreligger som pekar på en väsentlig nedgång. Nedgångenär särskilt allvarlig av ökande arbetslöshet.För att bryta den negativa trend som råder i näringenfordras en rad åtgärder. En sådan är att slopa momsen påkollektivresande. Det fordras dessutom ytterligaresatsningar och den pågående lågkonjunkturen gör detmotiverat att nu slopa mervärdesskatten på dessa områden.Vänsterpartiet föreslår att momsen på hotell ochrestauranger slopas från den 1 juli 1992.Det har diskuterats i vilken omfattning sänkningar avden s.k. turistmomsen måste finansieras, eller om man kanförvänta sig ''dynamiska effekter'' av sänkt moms inomnäringen. menar att alla skattesänkningar iprincip skall finansieras. anvisar därför ettfinansiellt utrymme i sitt budgetförslag för en sänkning frånden 1 juli 1992.7.6 Uttagsbeskattning på fastighetsarbete i egen regiEn för stor del av skatteomläggningen finansieradesgenom skatt på boendet. I finansieringen ingick bl.a.särskild skatt på företag som driver fastighetsskötsel i egenregi. Detta drabbar bl.a. många allmännyttiga ochkooperativa bostadsföretag, och leder till ökadehyreskostnader. Uttagsskatten har den säregnakonsekvensen att den främst riktar sig mot bostadsföretagsom drivs utan vinstintresse. föreslår attuttagsbeskattning avskaffas från den . Detta gerett inkomstbortfall på ca 0.5 mdr kr för /93.7.7 Alkohol och tobakBruket av alkohol och tobak leder till hälsoproblem.Ohälsa som resulterar i personliga tragedier ochsamhällsekonomiska kostnader för vård och förloradproduktion. Alkohol- och tobakskonsumtion är t.ex. enviktig orsak till cancer. Det är därför motiverat med ett högtskatteuttag på dessa produkter.Riksdagen har antagit WHO:s målsättning om attminska alkoholkonsumtionen fram till år 2000.Alkoholbeskattningen fyller en viktig funktion inomalkoholpolitiken som styrmedel för att minska den totalakonsumtionen och få till stånd en övergång till svagaredrycker. Prisutvecklingen för dessa drycker får inte blilångsammare än för andra konsumtionsvaror.Beslutet om att sänka momsen på restauranger innebäratt även momsen på sprit, vin och öl som tillhandahålls avrestaurang har sänkts till . De generellaalkoholskatterna har inte höjts ,vilket innebär en relativ prissänkning. Detta innebär en riskatt WHO:s målsättning om att sänka alkoholkonsumtionenmed fram inte uppfylls. Mot dennabakgrund är det angeläget att göra en allmänhöjning av alkoholskatterna för att hålla tillbakakonsumtionen.För /93 beräknas skatteintäkterna frånalkoholoch tobaksområdena till ca 15.3 mdr kr.Vänsterpartiet anser det motiverat att öka skatteuttaget såatt inkomsterna ökar med , d.v.s. ger en intäkt på1.5 mdr kr. Denna höjning skall träda i kraft den 1 juli 1992.Riksdagen bör begära förslag från regeringen för en sådanskattehöjning.Alkoholskatteutredningen har gett förslag tillnya principer för alkoholbeskattningen; SOU 1991:52.Utredningen föreslår att alkoholskatten uteslutande skallrelateras till dryckens alkoholhalt, och tas ut enligt enprogressiv skala. Skatten tas ut enligt en modell som ärdensamma för alla alkoholdrycker, dvs för spritdrycker, vin,starköl och öl. anser att utredningens förslagbör läggas till grund för en ny lagstiftning.Oavsett hur ställer sig till vänsterpartietsyrkande om nivån på skattehöjningarna så är det viktigt attregeringen lägger förslag om höjdalkoholbeskattning. Detta bör ge regeringen tillkänna.Regeringen bör även lägga förslag till nya principer föralkoholbeskattningen, i enlighet med de förslag somredovisats av alkoholskatteutredningen. Även detta börriksdagen ge regeringen till känna.Dessa beslut kan inte anstå tills den tillsattaalkoholpolitiska kommissionen arbetat färdigt. Enligtdirektiven till utredningen kan detta dröja ända tillutgången av 1993. I den alkoholpolitiska utredningen ingåratt utforma förslag till ny alkoholpolitisk strategi, bl.a. medtanke på ett framtida EG-medlemskap. Enligt regeringenkommer ett medlemskap sannolikt att försvagamöjligheterna att använda pris- och skatteinstrumentet somett sätt att minska alkoholkonsumtionen.Många debattörer har hävdat att ett ev. EG-medlemskap kommer att tvinga att sänka sinalkoholbeskattning kraftigt. Enligt ett sådant synsätt skulledet vara mindre meningsfullt att nu göra skattehöjningar, dåSverige ändock måste sänka alkoholskattenpåtagligt.Vänsterpartiet har inte ställt sig bakom Sverigesmedlemsansökan till EG. Det är också det svenska folketsom skall avgöra frågan om ett ev. medlemskap i . Framtill dess att ett formellt beslut är fattat så måste Sverigeockså utforma sin alkoholbeskattning efter principen om attanvända pris- och skatteinstrumentet för att dämpakonsumtionen. Det finns också anledning att inte överdrivade harmoniseringskrav ett ev. EG-medlemskap skulle ledatill. EG avser endast att fastställa minimiskattesatser. Fleraav rör sig nu också i riktning mot den svenskaalkoholpolitiken på flera områden.Problemet med gränshandel är påtagligt vid en heltöppen europeisk marknad. geografiska läge utgördock en fördel i detta avseende. De verkligalågskatteländerna inom EG återfinns i ,och inköp från dessa länder torde begränsas tillsemesterresor. Detta gör att kvantiteterna som inköps blirrelativt begränsade från dessa områden. EG har också fattatbeslut om att upphöra med den ''taxfree''-försäljningen från1998.Det finns således anledning för att vid ev.förhandlingar med EG slå vakt om möjligheterna att drivaen restriktiv alkoholpolitik och söka tryggaförutsättningarna att använda pris- och skatteinstrumentetför att minska såväl alkohol- som tobakskonsumtionen.Detta bör ge regeringen tillkänna.7.8 ReklamskattReklamskatt utgår på annonser och reklam.Reklamskatten omfattar tre områden, nämligen annonser,reklamtrycksaker och viss annan offentlig reklam. Någonallmän reklambeskattning finns dock inte. Skatten är 4 %för annonser i nyhetstidning, och i övrigt 11 %.Inkomsterna beräknas för /93 till ca 1miljard kr.Reklamskatten har utretts av Reklamskatteutredningensom lämnade förslag 1988 (SOU 1988:17). Förslaget harremissbehandlats men regeringen har inte avgett någotförslag med anledning av utredningen.För vissa varugrupper kan dagens reklamkostnadermotsvara den egentliga produktionskostnaden.Reklamskatten bör höjas, bl.a. som ett led i att begränsatillväxten av reklamsatsningarna. Den förändrademediasituationen talar vidare för att skatteplikten avkonkurrens- och likformighetsskäl bör breddas till nyaområden. Av presspolitiska skäl menar dock vänsterpartietatt skatten inte bör höjas på annonser och reklam inyhetstidningar.Vänsterpartiet föreslår att hos regeringenbegär ett skyndsamt förslag om att bredda och höjareklamskatten motsvarande en inkomstförstärkning på 300mkr. Denna höjning skall träda i kraft den 1 juli 1992.8. Energi- och miljöskatter 8.1 AllmäntEnergibeskattningen skall utformas från energi- ochmiljöpolitiska utgångspunkter. vill genomskattepolitiska åtgärder stimulera resurshushållning, och enövergång till miljövänligare energiformer. Detta skaparförutsättningar för en avveckling av kärnkraften. I dettasyfte bör olika instrument brukas t.ex. höjda punktskatteroch miljöavgifter liksom sänkt eller slopad moms påenergiformer som särskilt bör gynnas.Miljöproblemen känner inga gränser, och måsteangripas över nationsgränserna. Internationell konkurrensoch en allt mer integrerad ekonomi gör det nödvändigt attta hänsyn till förhållanden i omvärlden när vi utformarsvenska skatteregler. De svenska energiskatterna, t.ex.elskatten, är högre än i många konkurrentländer.Elpriserna i hör dock till de lägre i . Dettaberor på att har tillgång till billig el frånvattenkraften. Energiintensiv industri kan dessutomutnyttja lättnadsregler som sätter ett tak för derasenergiskatter.Från 1993 är den europeiska inre marknaden verklighet.Den fria elmarknaden väntas leda till en utjämning av deeuropeiska elpriserna. Om elnät integreras medEuropas så kommer detta att leda till prishöjningar iSverige. tvingas också höja sina skatter på bensinoch diesel vid en anpassning till EG:s målskattesatser.I september 1991 antog förslag tillenergi- och koldioxidskatt som innebär snabba och kraftigaskattehöjningar. Förslaget stöds av EG:s miljöministrarmen nivåerna diskuteras fortfarande. Skatten skall tas utfrån med per fat råolja (eller tonråoljeekvivalent). Den stiger 2000 vara 10dollar per fat råolja. EG går således mot höjda energi- ochmiljöskatter.Utredningen ''Konkurrensneutral energibeskattning'',SOU 1991:90, har studerat svensk industri ochkonkurrensläget gentemot när det gällerenergibeskattningen. Enligt utredningens slutrapport() så bör industrins energiskatter sänkasmycket kraftigt. Industrins skattelättnader skulle enligtförslaget i genomsnitt bli . Utredningen villfinansiera detta med skattehöjningar på hushållensenergiförbrukning. Utredarna har uttryckt förhoppningarom att industrins energiskatter skall kunna sänkas redanfrån den 1 juli 1992.Regeringen har meddelat att man för1992 kommer att medge nedsättningar av industrinsenergiskatter. På begäran av enskilda industriföretag ärregeringen beredd att sätta ned energiskatten ochkoldioxidavgiften så att den utgör högst av detillverkande företagens försäljningsvärde fritt fabrik, motnu gällande 1.7 %.Vänsterpartiet har inte ställt sig negativt tillskattelättnader för särskilt energiintensiv industri. Däremotmenar vi att lättnadsreglernas utformning kan ändras så attsystemet mer stimulerar till energieffektivitet ochresurshushållning.Vad gäller förslaget att sänka industrins energiskattergenerellt så är mer kritiskt. Förslaget skullerelativt sett gynna de mest energislukande ochmiljöstörande delarna av näringslivet. En sådan politik gerinte en uthållig tillväxt för industrin, även om den på kortsikt skulle vara gynnsam för vissa företag. Förslaget striderockså mot principen att genom miljöavgifter ochkoldioxidavgifter driva fram en bättre energihushållningoch friskare miljö.Riksdagen bör ge regeringen tillkänna vad som ovananförts angående energibeskattning.8.2 FjärrvärmeMomssatsen sätts till . Detta är motiverat av såvälbostadspolitiska som miljöskäl. Mervärdesbeskattningen avfjärrvärmen gör att detta energi- och miljöpolitisktvälmotiverade energisystem riskerar att slås ut från storadelar av energimarknaden. En nollskattesats gör även attboendekostnaderna kan pressas ned. För attmomsreduceringen verkligen skall resultera i sänkta hyrorfordras tid för övergångsförhandlingar. Vänsterpartietföreslår att 0-skattesatsen skall gälla från den 1 januari1993. Skattebortfallet kan beräknas till ca 1.8 mdr per helår,eller ca 0.9 mdr för /93.8.3 Elbeskattning -- kärnkraftEl från kärnkraftverk: Skatten på elkraft frånkärnkraftverk höjs med per kWh , vilketger en intäkt på ca 1.8 mdr för /93.Vattenkraftsel: Skatten på el från vattenkraftverk höjsmed /kWh. Differentieringen bör dessutom avskaffasmellan vattenkraftverk byggda före respektive efter 1973.Skattehöjningen skall träda i kraft , och geren inkomstökning på 1.4 mdr för /93.8.4 VindkraftVänsterpartiet motionerade till höstriksdagen 1991 omatt el producerad från vindkraft borde ges en skatterabatt.Vänsterpartiets förslag innebär att all egenkonsumtionav vindkraftsproducerad el blir befriad från elskatt oavsettstorleken på verket och årsproduktion.Ur miljösynvinkel antas miljövänligt producerad el haett mervärde på /kWh. Dagens vindkraftverk ärdock så lönsamma att en skattelättnad -- miljöbonus -- påendast ca /kWh räcker. Rent administrativt kan dettalösas genom att den eldistributör, till vilken vindkraftverketlevererar sin el, betalar ut en miljöbonus för den inköptaelen från vindkraftverket och räknar av beloppet från denelskatt som insamlats från berörda elkonsumenter. Dettakan ske i två steg.Första steget bör vara att vindkraftproducerad el somsäljs tillförs en miljöbonus på /kWh -- motsvararelskatten -- som förstärkning av avräkningspriset. Dennametod tillämpas i ett flertal . Det är ocksåönskvärt att skattereglerna utformas så att äveneldistributörer kommer i åtnjutande av vissa favörer. Enmiljöbonus bör omfatta yrkesmässiga distributörer ochdärmed även stimulera dessa till ökad aktivitetet inom denmiljövänliga vindkraftssektorn.Andra steget bör vara att regeringen återkommer medförslag på miljöbonus som komplettering tillelskattebefrielsen så att den totala miljöbonusen blir ca 20öre/kWh. Bonussystemet bör vara så utformat att ävendistributörer stimuleras. Detta förslag ger endast marginellakostnader för staten, ca 0,7 miljoner i inkomstbortfall, mendet är en viktig stimulans för vindkraftens utveckling.Vänsterpartiets förslag avslogs av riksdagen.Skatteutskottets majoritet förutsatte ''att de frågor somberörs kommer att prövas i andra sammanhang''(1991/92:SkU6 sid 9). Enligt uppgifter i media januari 1992finns tecken som tyder på att regeringen avser att läggaförslag i enlighet med intentionerna bakom vänsterpartietsmotion. återupprepar ändock förslagen fråntidigare motion i syfte att garantera bättre villkor förutvecklingen av vindkraften.8.5 Koldioxidavgift och bensinskattFör att motverka utsläppen av koldioxid föreslårvänsterpartiet att koldioxidavgiften höjs med per kgkoldioxid. Koldioxidutsläppen och bilismens negativamiljöpåverkan är störst i storstadsregionerna. Där finnsäven bäst möjligheter att bygga upp alternativ genomkollektiva transporter. föreslår därför ensärskild höjning av bensinskatten med i de trestorstadsområdena. bör begära förslag frånregeringen i detta syfte.8.6 Bensin- och fordonsbeskattningVänsterpartiet anser att bilismen skall bära sina totalakostnader. Ett i verklig mening effektivt utnyttjande avtrafiksystemet förutsätter att trafikanternasmarginalkostnader överensstämmer med trafikenssamhällsekonomiska kostnader. Så är inte fallet idag.Skillnaden mellan privatekonomiska ochsamhällsekonomiska marginalkostnader utgörs av dekostnader som inte trafikanten själv behöver stå för. Detgäller t.ex. kostnader för olyckor, buller, avgaser, andratrafikanters tidsförluster samt slitage på infrastrukturen.Vissa skatter (t.ex. bensinskatten) fungerar istyrningshänseende som betalning för en del av dessasamhällsekonomiska marginalkostnader.Beräkningar tyder emellertid på att dessa skatter intemotsvarar hela skillnaden mellan de samhällsekonomiskaoch privatekonomiska marginalkostnaderna. Framför alltgäller detta trafiken i storstadsregionerna. Av detta skälskulle det vara befogat med en höjning av bensinskatten.Vissa beräkningar tyder på att samhället årligensubventionerar biltrafiken med 11--24 miljarder(/Leksell 1988). Denna subvention har reduceratsgenom införandet av koldioxidavgiften och moms.Fortfarande får dock biltrafiken betydande subventioneroch detta gäller särskilt i storstadsområdena.I dagsläget tas en rad skatter ut inom vägtrafiksektorn:försäljningsskatt, fordonsskatt, kilometerskatt,bensinskatt, koldioxidskatt, skrotningsavgift och moms.Endast en del av dessa skatter belastar själva användandetav fordonet. Ett skattesystem som i högre grad inriktadesmot bränslepriset skulle få till följd att fordon med lågbränsleförbrukning, bränslesnål körteknik och kollektivatransporter kom att gynnas.Vänsterpartiet föreslår att fordonsskatten halveras.Detta motsvarar ett årligt skattebortfall på ungefär 2miljarder kronor. För att inte den sammantagnabeskattningen av biltrafiksektorn skall reduceras föreslår viatt bensinskatten och kilometeravgiften, eller direktbeskattning av diesel, höjs i motsvarande grad. Enutgångspunkt bör vara att bensinskatten skall vara större istorstadsregionerna än i övriga landet.Det kan i sammanhanget noteras att bensinskatten iSverige skulle höjas betydligt vid en fullständig EG-harmonisering. EG har för vissa punktskatter angivitmålskattesatser som inga medlemsländer får avlägsna sigfrån. För att komma upp till målskattesatsen för bensinmåste den svenska skatten höjas med för blyadbensin och med för oblyad bensin.En halvering av fordonsskatten innebär attbensinskatten i genomsnitt skulle behöva höjas med 25 örevilket innebär en höjning av bensinpriset med ca (inklmomseffekt). föreslår att de områden däringen fordonsskatt utgår undantas frånbensinskattehöjning. I storstadsområdena bör skatten höjasmer än i övriga landet. Denna extraskatt bör i sin turdifferentieras. Detta beroende på att skillnaden mellanstorstad och övriga landet inte kan göras tillräckligt stor i ettenda steg. En rimlig utgångspunkt kan vara en trappa i tvåsteg där storstädernas ytterområden erhåller en extrabensinskatt på och storstädernas innerområden enextraskatt på 50 öre.Det regionalt differentierade drivmedelskattesystemetskulle då få fyra olika steg. I de områden där fordonsskattför närvarande inte utgår skulle bensinskatten blioförändrad. I övriga landet utanför storstadsområdenaskulle bensinskatten höjas med ca . I storstädernasytterområden och innerområden skulle extraskattenresultera i en beräknad höjning av bensinskatten med 40respektive . Effekten på bensinpriserna kan bli 25 %större beroende på momstillägget.Ett system med regionalt differentierad drivmedelsskattskulle skapa en bättre överensstämmelse mellantrafikantens privatekonomiska kostnader och desamhällsekonomiska kostnaderna. Differentieringeninnebär att bensinskattens roll som styrinstrumentförstärks. Systemet ökar därför förutsättningarna för ensamhällsekonomiskt effektiv resursanvändning.Det bör emellertid understrykas att ett system medregionalt differentierade drivmedelsskatter har vissabegränsningar. Skatteskillnaderna kan inte göras för storaeftersom det då lönar sig att åka utanför det avgiftspliktigaområdet och tanka. Sannolikt är skillnaderna mellanprivatekonomiska och samhällsekonomiska kostnader föromfattande för att helt kunna överbryggas meddifferentierade drivmedelsskatter. menar atten förändring av bensinbeskattningen i ovanståenderiktning bättre skulle motsvara biltrafikenssamhällsekonomiska kostnader. Ett sådant system skulledessutom ge positiva miljö- och regionala effekter. Innan ensådan förändring kan träda i kraft fordras dock ytterligareberedningsarbete för att ta fram konkreta regler försystemets utformning så att hänsyn kan tas till eventuellagränsdragningsproblem. Enligt mening bören särskild utredning med denna uppgift tillsättas avregeringen, och bör ge regeringen detta tillkänna.8.7 FlygbränsleskattFlygbränsle undgår beskattning. Utredningen om denindirekta beskattningen, KIS, övervägde att införa engenerell beskattning på flygbränsle men avstod från detta.KIS motiv var att internationella luftfartsbestämmelserhindrade beskattning av internationell trafik. En inhemskbeskattning skulle dessutom kunna leda till att svenskaflygföretag valde att tanka sina plan i de nordiskagrannländerna.Riksdagen har i stället infört en flygmiljöskatt påinrikesflygtrafik. Flygmiljöskatten beräknas för budgetåret1992/93 ge en intäkt på . Om flygbränslebeskattades efter samma regler som för fordonsdrivmedel,skulle detta ge skatteintäkter på ca 1.6 mdr kr.Vänsterpartiet föreslår att momsen slopas förkollektivtrafik. Momsen har för inrikesflyget resulterat iprishöjningar på . Det kan övervägas om slopandet avmoms på kollektivtrafik ej skall omfatta flygfart, menövervägande likformighetsskäl talar för att all moms påkollektivtrafik slopas.Vänsterpartiet menar att beskattningen av flygtrafikenskall öka. I hur stor utsträckning detta bör ske beror på ommomsen på kollektivtrafik avvecklas eller ej.Oavsett vilket bör i internationella fora verka föratt de konventioner som begränsar möjligheter attbeskatta flyg i internationell trafik ändras. börge regeringen i uppdrag att verka för förändringar avinternationella konventioner så att detta kan ske.Ett minimikrav är att flygbränsle omfattas av dengenerella skatteplikten. En slopad moms på kollektivtrafikger ett ökat utrymme för att också beskatta flygbränslet.Vänsterpartiet föreslår att flygbränsle beskattas eftersamma regler som fordonsbränsle från den 1 juli 1992.Detta ger intäkter som kan beräknas till ca 1.6 mdr /93.Om avslår förslaget om att flygbränsle skallbeskattas efter samma regler som fordonsbränsle så föreslårvänsterpartiet i andra hand att hos regeringenbegär förslag om höjd flygmiljöskatt så att intäkterna ökarmed för budgetåret 1992/93.9. Pensionärernas skatteförhållanden 9.1 MarginalproblemetSkattereglerna för pensionärerna är besvärliga. En delförbättringar har genomdrivits , bl.a. tackvare en aktiv opinion där varit en del. Ettsärskilt problem är de marginaleffekter som drabbarpensionärer genom avtrappade avdrag och reduceradebidrag.Grundproblemet är att många pensionärer har så lågpension att det krävs särskilda skatteregler för att inte dessaskall få en orimligt låg disponibel inkomst. lösesdetta problem genom höjda grundpensioner. börge regeringen detta till känna.9.2 SkatteomläggningenGenom skatteomläggningen fick medelinkomsttagareoch höginkomsttagare en påtagligt sänkt inkomstskatt. Tillstora delar har detta finansierats via en ökad indirektbeskattning. En ökad indirekt beskattning gör att ävenprisindex ökar.