ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub504 · 1992-01-27 00:00:00 — Den läkarbrist som funnits i och80-talen fortsätter, särskilt uttalat i norrlandslänen. Hösten1991 var 250 specialist- och allmänläkartjänster vakanta i defyra nordligaste landstingen som tillika utgör norrasjukvårdsregionen. Det motsvarar av deinrättade tjänsterna. På grund av den otillräckligagrundutbildningen i regionen står dessutom flera hundraAToch FV-block vakanta.Riksdagen har i flera sammanhanguttalat att samhället inte kan acceptera den brist på läkaresom råder i vissa delar av landet.Utbildningen av läkare i och den norrasjukvårdsregionen har avgörande betydelse förläkarförsörjningen. Undersökningar visar att upp till 70procent av de läkare som utbildats i stannar kvar ochtjänstgör i något norrlandslandsting efter examen. Sammaerfarenhet har man från Tromsöutbildningen för denordnorska fylkena.Så länge inte läkarutbildningen utökas i räknarlandstingen med att bristen kvarstår trotsrekryteringssatsningar på extra varjeår. Enligt de nordiska läkarförbundens prognos från 1990förvärras läkarbristen . in på detnya seklet pensioneras flera läkare än vad det utexaminerasnya. Som belysande exempel kan nämnas att Norrbottensläns landsting beräknat att mellan åren 2005 och 2015kommer bara pensionsavgångarna inom länets läkarkår attvara 160 personer eller av de specialister ochallmänläkare som finns i landstinget.UHÄ har i en arbetsrapport angivit att antaletnybörjarplatser i läkarutbildningen måste ha utökats med400 för att läkarkåren inte skall minska efter2008. Då det tar tills man är färdig specialist, är dethög tid att ytterligare öka läkarlinjen, i första hand i deregioner där bristen är störst.I en utredning, som genomförts i samarbete mellanföreträdare för och landstingen i norrasjukvårdsregionen, föreslås nu att läkarutbildningen utökasmed 50 platser från . Stora delar av denkliniska utbildningen för de nytillkomna platserna förutsättsläggas ut till sjukhus och vårdcentraler i regionen.Härigenom ges utbildningen en särskild norrlandsprofil.Med anledning av utredningen har samverkansnämnden förnorra sjukvårdsregionen hemställt till regeringen ochriksdagens social- och utbildningsutskott om utökning avläkarutbildningen i med 50 årsplatser . harsamtidigt hemställt om överläggningar med staten rörandeekonomiska och andra förutsättningar för genomförande avaktuell utökning av grundutbildningen för läkare iNorrland.I regeringens budgetförslag /93 anges attytterligare 12 500 årsstudieplatser vid universitet ochhögskolor skall tillkomma fram till och med budgetåret1995/96. Det är rimligt att 50 av dessa platser avsätts tillutökad läkarutbildning i . Vi föreslår alltså enutökning med 50 årsstudieplatser vid . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökad läkarutbildning vid Umeåuniversitet.
mot · GF02Ub505 · 1992-01-27 00:00:00 — Logopederna är en mycket viktig yrkesgrupp för demsom har röst-, tal- eller språkhandikapp.Antalet tjänster i norrlandslänen är mycket lågt, bara 2,73,2 tjänster per 100 000 invånare. Detta skall jämföras medbetydligt högre tal i övriga regioner i landet ochsocialstyrelsens rekommendationer på minst 7--8logopedtjänster per 100 000 invånare. Få landsting har docknått det av uppsatta målet. Sånär som på detre nuvarande utbildningsorterna , ochLund råder större eller mindre brist i hela landet.Störst är bristen i de fyra nordligaste landstingen där 25procent av tjänsterna är vakanta. De storarekryteringsproblemen har också påverkat de norralandstingens benägenhet att inrätta ytterligare tjänster.Den viktigaste orsaken till logopedbristen i de norralandstingen är att utbildning saknas norr om . Påsamma sätt som gällt t.ex. läkar- ochtandläkarutbildningarna är förläggning av utbildningen avlogopeder till norrlandslänen en avgörande förutsättningför att lösa rekryteringsproblemen.Vi föreslår alltså med hänvisning till ovanstående att detinrättas en logopedutbildning vid . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om logopedutbildning vid Umeåuniversitet.
mot · GF02Ub509 · 1992-01-27 00:00:00 — av svensk och utländsk utbildning Många flyktingar och invandrare som kommit tillSverige har haft med sig en utbildning frånhemlandet i bagaget. Det har varit allt ifrån kvalificeradeexamina vid universitet till mera vanliga yrkesutbildningar.Deras besvikelse har varit stor när man upptäckt att dessautbildningar inte är någonting värda på den svenskaarbetsmarknaden. För att kunna arbeta inom sittutbildningsområde har krävts av dem att man får envärdering av sin utbildning/examina. Detta för att se vilkennivå utbildningen motsvaras av i och vilkaeventuella kompletteringar som kan behövas för att t.ex. fåbehörighet att arbeta i ett yrke.Den som vill få sina betyg och examenshandlingar frånutländska universitet och högskolor jämförda medmotsvarande svenska utbildningar kan vända sigtill UHÄ. På ämbetet finns en mindre enhet som arbetarmed dessa frågor. Tyvärr har resurserna till verksamhetenvarit små och det har skapat stora ärendebalanser och långaväntetider. I prop 1991/92:76 föreslås den nyaservicemyndigheten, som ersätter UHÄ, ta över dennauppgift.Detta att man inte tillräckligt snabbt kan få sinutbildning värderad har skapat problem för åskilligainvandrare. Man har inte kunnat söka arbete inom sitt yrkeeller vetat vilka kompletterande utbildningar man ska sökaför att bli behörig i . Arbetslösheten är därför storinom denna grupp. Detta förhållande är ett stort slöseribåde med människor och resurser.Osäkerheten om de utländska utbildningarnas innehålloch värde skapar problem på flera håll i samhället.Företagen är osäkra vilket gör att invandrarakademikeroftast konkurreras ut av andra svenska sökanden trots attde i själva verket kan ha bättre utbildning och meriter.Utbildningsanordnare vet inte tillräckligt mycket för att rättkunna bedöma vilka kompletteringar som måste till för attnå svensk standard. Detta skapar problem i planeringen avspecialutbildningar.Vi lever i en allt mera internationell värld. Alltflersvenskar söker också arbete utomlands. Inom ramen för ettnärmare samarbete med EG öppnas också möjligheternaför en friare arbetsmarknad inom . Behovet ökar dåockså för svenskar att få sin utbildning värderad gentemotutlandet.Detta talar enligt min uppfattning för att den nuvarandeenheten på UHÄ är för liten för sin uppgift. Vad vi i Sverigebehöver för framtiden är ett fristående institut som hartillräckliga resurser för att klara av att snabbt värdera bådesvenska och utländska utbildningar. Institutet ska ocksåkunna genom en faktabank ge service åt olikautbildningsanordnare. Som huvudmän för ett sådant institutkan man utöver staten också tänka sig arbetsmarknadensparter. Verksamheten kan till stor del avgiftsfinansieras.Lösningar av den här modellen finns i andraländer.Regeringen bör därför utreda möjligheterna atttillskapa ett sådant värderingsinstitut i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ett av svenska och utländska utbildningar.
mot · GF02Ub510 · 1992-01-27 00:00:00 — , ULi, har en stark bas förforskning och utbildning inominformationsteknologiområdet. Verksamheten har byggtsupp kring en kärna av vetenskapliga ämnesområdensamlade inom ett antal storinstitutioner med etttvärvetenskapligt arbetssätt. Genom ett mångårigt stöd frånSTU, NFR, NMP4 och IT4 och ett av föregåendeforskningspolitiska proposition initierat samarbete medFOA3 har den informationsteknologiska forskningsprofilenkunnat förstärkas. Kompetent ledning och personal harframgångsrikt kunnat rekryteras och behållas. Samtidigthar ny industriell verksamhet skapats kring universitetet.Universitetet i erbjuder en god grund för enfortsatt satsning på kunskaps- och kompetensuppbyggnadinom ett för svenskt näringsliv och offentlig förvaltningcentralt avsnitt.Mot denna bakgrund föreslås i det följande inrättandetav ett Universiteteti Linköping.Sedan hösten 1988 har ULi, FOA, UD ochFörsvarsstaben utrett möjligheterna till verksamhet iLinköping inom nedrustningsområdet. Syftet skulle vara attbedriva teknisk forskning kring frågor rörande nedrustningoch rustningskontroll för att skapa insikt i problemområdenoch för att finna nya vägar för förtroende- ochsäkerhetsskapande åtgärder, nedrustningsavtal ochverifikationsåtgärder. Avsikten skulle vara att inledningsvisfokusera insatserna på frågeställningar som faller inominformationsteknologins område och där det finns ennaturlig bas genom pågående verksamhet inom ULi ochFOA. Ett skapaintressanta möjligheter till samarbete ochkompetensutveckling inom ULi och FOA3 och insatsernaskulle kunna öka trovärdighet i de kunnautformas i analogi med det befintliga Centrum förIndustriell Informationsteknologi. Forskarna vid vara knutna till existerande institutioner inom ULieller FOA. En styrgrupp för att värdera förslag tillforskningsinsatser skulle utses av ULi och FOA gemensamtoch i samråd med UD. Forskningsprojekten skullefinansieras med ett speciellt anslag till Centrum.Resursbehovet har uppskattats till ca 10 milj.kr. per år.Vi motionärer anser att planerna på ett Centrum förNedrustningsforskning vid är välvärda att realisera. Enligt vår mening bör fråganaktualiseras i samband med beredningen av 1993 årsforskningspolitiska proposition och regeringen återkommamed förslag i denna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ett centrum förnedrustningsforskning vid i .
mot · GF02Ub512 · 1992-01-27 00:00:00 — är ett avlångt land och en stor del av landet ärgeografiskt beläget inom , där det större delen avåret råder ett verkligt arktiskt klimat.De speciella klimatiska förhållandena inom dennaregion innebär speciella levnadsförhållanden med särskildapåfrestningar på människan helt beroende av det strängaklimatet. Detta är välkänt för den bofasta befolkningen ochbörjar numera även vara föremål för studier av forskare.Att förbättra levnadsvillkor, hälsotillstånd och överhuvudtaget livsbetingelserna för bosättning i denna regionförutsätter forskning och utbildning.Sedan ett flertal år finns inom den medicinska fakultetenvid ett dokumenterat intresse för arktiskforskning och arktisk medicin.Forskningen omfattar bl.a. människans fysiologiska ochpatologiska reaktioner, anpassning ochprestationsförmåga -- exempelvis att kunna bygga hus iarktisk kyla -- epidemiologi och miljöhygien. Dennaforskning är beroende av samverkan med andraforskningsområden. En verksamhet inom ramen för ettcenter för arktisk forskning skulle underlätta kontakter inteenbart över fakultetsgränserna utan även med olikainstitutioner i andra länder.En redan etablerad nordisk samarbetskommitté förnordisk forskning fyller en viktig funktion. föreliggerockså ökade möjligheter att etablera samarbete medstaterna inom f.d. inom arktisk medicin,särskilt populationsgenetisk forskning.Det första internationella mötet kring ämnet arktiskhälsoforskning var i år l967 och samladeforskare från hela världen. Det följdes upp senarevid ett liknande symposium i . Kontakter ochforskning är redan etablerad mellan nationerna inom denarktiska regionen.Vid Universitet finns även sedan l983 ett centerför arktisk kulturforskning.Umeå Universitets nordliga läge har även medfört attmånga projekt kommit att fokuseras på frågeställningarsom är förknippade med arktisk eller subarktisk miljö.Vid en rad av institutioner vid bedrivsredan nu forskning med anknytning till förhållanden kringden arktiska miljön, exempelvis ekologisk botanik, fysiskbotanik, ekologisk zoologi, geografi och mikrobiologi.Polartrakterna har alltmer tilldragit sig ettökat intresse i politiska, ekonomiska och folksrättsligaavseenden.Många arktiska forskningscentra runt om i världen hardärför inkluderat säkerhetspolitisk forskning i sinaprogram.Vid Universitet har intresset kring internationellpolitik, säkerhetspolitik, freds- och konfliktforskning samtfolkrätt vuxit starkt.I samband med att regeringen nu förbereder denforskningspolitiska propositionen vill vi därför föra framfrågan om bildandet av ett forskning vidUmeå Universitet. Redan nu finns etableradeinternationella kontakter inom olika forskningsområdensom rör förhållanden inom . I skulle mankunna bygga upp en verksamhet -- ett nationellt centrum förarktisk forskning -- med arktisk medicin, kulturforskning,naturvetenskaplig polarforskning och arktisk konflikt- ochsäkerhetsforskning som huvudämnen. Regeringen böråterkomma med ett sådant förslag i den forskningspolitiskapropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett center för arktisk forskning iUmeå.
mot · GF02Ub513 · 1992-01-27 00:00:00 — Allmän behörighet till högskolestudier för vissa invandrarelever /91 kan elever med annat hemspråk änsvenska, och som behöver det, läsa ämnet svenska somandraspråk i gymnasieskolan och få betyg i detta ämne istället för i det ordinarie svenskämnet.Detta har inneburit en möjlighet för mångainvandrarelever att få en undervisning i svenska som äranpassad efter deras behov och förutsättningar.Modersmålssvenskan förutsätter både en språklig färdighetoch en bakgrundskunskap om svenska kulturellaförhållanden som många invandrarelever inte rimligtvis kanha skaffat sig.Emellertid ger ett betyg från gymnasieskolan i ämnetsvenska som andraspråk inte allmän behörighet tillhögskolestudier. Detta medför svårigheter att motiverainvandrarelever att delta i undervisningen. Många föredraratt försöka följa den ordinarie svenskundervisningen, oftamed studiemisslyckanden som följd.Situationen blir dessutom orimlig, då betyget 3 frånKomvux etapp 2 i svenska som andraspråk jämställs meddet s.k. rikstestet, och således ger allmän behörighet tillhögskolestudier. I en situation där möjligheterna tillsamverkan mellan de båda skolformerna förutsätts öka, ärdet knappast logiskt att ett betyg i ett ämne värderas på heltolika sätt, beroende på om det erhållits i gymnasieskolaneller på Komvux.Det centrala borde vara kravet på tillräckligaspråkkunskaper i svenska för att kunna tillgodogöra sighögskolestudier. Detta kan tillgodoses genom att betyg isvenska som andraspråk från gymnasieskola, exempelviskompletterat med krav på lägst betyget 3, jämställs medmotsvarande betyg från vuxenutbildning.Frågan är relevant även i ett perspektiv där de enskildahögskolorna ges större frihet att själva besluta ombehörighetsbestämmelser. Detta torde främst avse densärskilda behörigheten till olika högskoleutbildningar. Förden grundläggande nivå, som de allmännabehörighetsreglerna är avsedda att säkerställa, bör detfinnas centrala bestämmelser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allmän behörighet tillhögskolestudier för invandrarelever som läst svenska somandra språk i gymnasieskolan.
mot · GF02Ub514 · 1992-01-27 00:00:00 — Den svenska glasindustrin är koncentrerad tillett område i östra . Den internationellakonkurrensen gör det nödvändigt att höja den svenskakompetensen inom glasteknologin.Glasforskningen idagGlasforskningsinstitutet i (Glafo) är det endaställe i där det bedrivs forskning inom glasområdet.Inom de flesta andra områden, som har branschinstitut,t.ex. livsmedel, trä, stål, ja t.o.m. keramer finns ävenutbildning, forskningsresurser och professurer vid nordiskahögskolor och universitet. Glasbranschen saknar detta.Den utbildning som bedrivs sköts av Glafo.Huvudman för Glafo är Stiftelsen som förnärvarande har 45 medlemmar, vilka representerar omkring60 glasbruk. Alla nordiska glasbruk, vilka tillverkar konst-och hushållsglas, förpackningsglas, glas- och mineralullsamt planglas, är medlemmar i . Sex av stiftelsensmedlemmar kommer från och två frånItalien.Vid Glafo bedrivs kollektiv, öppen forskning samtuppdragsforskning i huvudsak åt Stiftelsens medlemmar.Vid Glastekniks Utveckling AB, vilket är helägt avStiftelsen, bedrivs FoU- och serviceverksamhet medsvepelektromikroskopet. Glafos omsättning för budgetåret1991/92 är budgeterad till milj.kr.Den kollektiva, öppna forskningen bedrivs i form av s.k.branschprogram. Utformning och styrning av projektensker tilsammans med en styrgrupp för respektive bransch(konstoch hushållsglas, maskinellt glas och fiberglas).Branschprogrammen finansieras till av ochtill av medlemmarnas avgifter.Behovet av glasforskningDen nordiska glasindustrin har behov avhögskoleutbildning inom området glasteknologi. En sådanutbildning skall innefatta t.ex. värme- och ugnsteknik,högtemperaturkemi, mätteknik, styr- och reglerteknik,maskinteknik, produktionsteknik och ekonomi. Den skulledärför med fördel kunna kombineras med den utbildningsom finns inom kemi och maskinteknik vid högskolan iVäxjö.En professur i glasteknologi, med därtill hörande fastaforskningsresurser, skulle innebära att branschen harmöjlighet att höja utbildningsnivån. Detta ger underlag förbättre processföring, bättre glaskvalitet och därmed störremöjligheter att behålla och kanske t.o.m. öka sina andelarpå den internationella marknaden.Fasta forskningsresurser skulle dessutom innebära att del av den kvalificerade forskningen i form av lic- ochdoktorandstudier, som Glafo lägger ut på andrauniversitet och högskolor, skulle kunna genomförasi sin naturliga miljö -- i glasriket.Då kommer med i EG, öppnas störremöjligheter att deltaga i europeiska samt attansöka om medel från europeiska fonder. En professur geshögre formell status. Detta är mycket viktigt förglasindustrins framtid, för det ökar den svenskaglasforskningens möjligheter att konkurrera om sådanamedel.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att, i sambandmed den forskningspolitiska propositionen 1993, föreslåplacering av professur i glasteknologi förlagd till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en professur i glasteknologiförlagd till .
mot · GF02Ub515 · 1992-01-27 00:00:00 — /startade formellt sinverksamhet . Utbildningslinjer finnsfrämst inom områdena teknik, datalogi, ekonomi ochsamhällsplanering. De fristående kurserna omfattardessutom en rad andra områden med inriktning inte minstmot det nya . Högskolans elevantal är ca 1 200.De nya resurser som föreslås enligt budgetpropositioneninnehåller enbart konsekvenser av tidigare fattade beslut.Utifrån innevarande budgetår 91/92 blir ökningen 60årsstudieplatser inom teknisk utbildning och 45årsstudieplatser för lokala och individuella linjer samtfristående kurser. Det är stor efterfrågan på högskolansutbildningsutbud. Det är därför viktigt att utbyggnaden avhögskolan får fortsätta både vad gäller utbildningslinjer,fristående kurser och forskning.En viktig del av högskolans verksamhet är forskning ochforskarutbildning. Detta behövs för att trygga godkompetens och hög kvalitet inom grundutbildningen.Högskolans betydelse som motor i den regionalautvecklingen måste också särskilt understrykas.Drivkraften i denna motor är dock beroende på hur storsatsningen är inom forskning och utveckling. Tyvärr får vidock konstatera att högskolan i /är denhögskola som tilldelats minst medel för forskningsändamålenligt budgetpropositionen. Detta trots att högskolansverksamhet inom grundutbildningen inte är minst i landet.Visserligen erhåller högskolan vissa medel även från andrakällor men anslaget över budgeten är ändå den fasta ochstadiga grund som man har att stå på. Det är ur dennasynpunkt angeläget att högskolan i /Ronnebytillförs mer resurser för forskningsändamål. Detta kan skegenom omdisponering av det i budgeten aktuella anslaget.Inriktningen av de fristående kurserna är främst eninriktning på internationalisering. Efterfrågan på ochbetydelsen av dessa kurser är naturligtvis stor. Det nyaEuropa växer fram mycket snabbt och för högskolan iKarlskrona/som ligger geografiskt nära och somhar goda kontakter både med västra och östra satsningen på en internationell inriktning mycket.Behoven är stora och mycket mer skulle kunna göras medutökade resurser. Även inom denna s k LIF-anslagsdel ärdet rimligt att tillföra högskolan /Ronnebyutökade resurser. Även detta resurstillskott bör ske genomomdisponering inom det i budgeten aktuella anslaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högskolan /.
mot · GF02Ub516 · 1992-01-27 00:00:00 — I tidigare motion 1990 föreslog bl.a. undertecknadförlängd och förbättrad arbetsterapeututbildning. Ibudgetpropositionen (bil. 9, sid. 123) presenteras nu enförlängning av utbildningen till 120 poäng. Regeringensäger också att arbetsterapeuterna är en viktig yrkesgruppinom rehabiliteringsområdet.I tidigare riksdagsbeslut ingick också att se överpåbyggnadsutbildningen. Vi kan inte se att regeringen härfullföljt beslut. Tvärtom läggs förslag om attavveckla påbyggnadsutbildningen fr.o.m. 1/7 1992. Det ärorättvist mot den här utbildningsgruppen. Det finns ett stortbehov av att genomgå påbyggnadsutbildning. Detta har vifått bekräftat bl.a. genom de 24 arbetsterapeuter frånVästernorrland som avslutade sinpåbyggnadsutbildning.Med den nya utbildningen uppstår merkostnader förstvåren 1996.Påbyggnadsutbildningen bör därför ha en övergångstid.När den avvecklas bör resurserna omprioriteras till attbygga ut fullständigt magisterprogram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningar inom arbetsterapin.