mot · GF02N264 · 1992-01-27 00:00:00 — I alla industrinationer förekommer statligt stöd för attstimulera etablering och utveckling av industriellatillväxtföretag. Därtill finns ofta kapitaltillförsel i form avriskkapital och riskvilligt kapital både genom offentlig ochprivat verksamhet, s.k. venture capital.Det finns utredningar och forskningsrapporter som visarpå att ett lands framgångar i industriell förnyelse ochtillväxt, vid sidan av utbildning, en hög nivå på forskningoch teknikutveckling, till stor del beror på omfattning ochstruktur av statligt stöd samt tillgången på riskkapital.Det statliga stödet är väsentligt för forskningsbaserade,högteknologiska företag och andra tillväxtföretag somdärmed görs intressanta på riskkapitalmarknaden. Detstatliga stödet och riskkapitaltillförseln är inte utbytbaramot varandra utan två länkar i samma kedja.I jämförelse med ledande europeiska industrinationer ärden svenska riskkapitalmarknaden förhållandevis liten mengenom de av beslutade statliga riskkapitalbolagenoch i synnerhet genom skattereformen ökadesförutsättningarna för en bättre tillgång på riskkapital.Vid sidan av det tidigare STUs satsningar på forskningoch teknikutveckling har det statliga stödet utgjorts avutvecklingsfondernas verksamhet. Dessa har under hela1980-talet utgjort ett väsentligt stöd för etablering ochutveckling av främst industriella företag.Utvecklingsfonderna satsar i olika grad sitt kapital iföretagen. Några har balanserat sina företagssatsningarmed kapitalförvaltning på bank medan andra fonder harsatsat hela sitt kapital i företagen. När våren 1991beslutade att dra in 1 600 milj.kr. från utvecklingsfondernasfinansieringsmedel slog departementet ut indragningen påalla utvecklingsfonder, oavsett kapitaltillgången. Deutvecklingsfonder som placerat i stort sett hela sitt kapitali företagen tappade därigenom hela sin utlåningskapacitet.Därutöver försvann dessutom möjligheten för dessautvecklingsfonder att fullfölja redan gjorda investeringar itillväxtföretagen med resultat att kapital går förlorat och attföretagen riskerar att gå omkull till följd av brist påriskvilligt kapital.För att finansiera etablering och tillväxt måste formersom ger ekonomisk uthållighet användas. Ingen form av lånfungerar i detta sammanhang, inte heller egenkapital omägaren måste låna till detta. Lån ger likviditet men inteuthållighet. Rent riskkapital, liksom utvecklingsfondernasriskvilliga kapital i form av utvecklingskapital ochkonvertibler, har varit effektiva finansieringsformer. DeEKH-lån av tysk förebild som föreslagits som ny låneformtill företagsetableringar ger exempelvis fyra gånger så högkapitalbelastning på företaget som utvecklingsfondernasutvecklingskapital, trots samma avkastning.Utvecklingsfondernas finansiering riktas inte enbart mottillväxtintensiva företag. Alla de små och medelstoraindustriföretag som utgör basen i svenskt näringsliv ochsvarar för en stor del av arbetstillfällena inom industrin,behöver tillgång till kapital för utveckling vid sidan av denrörelsefinansiering som bankerna ger.Denna marknad är lågavkastande och i de flesta fallointressant för en kapitalplacerare men väsentlig för attskapa och behålla arbetstillfällen. Utvecklingsfondernautgör den primära finansiären av dessa företags utveckling.Genom att insatserna ofta kan vara mycket blygsammaarbetar utvecklingsfonderna med många företag och statensinsatser kan effektivt spridas till ett brett stöd som ändå gesindividuell prövning. Utvecklingsfondernas finansiering tilldessa företag är viktig för deras långsiktiga överlevnad,som statens kostnader för att på detta sätt skapaoch behålla arbetstillfällen mångdubbelt understigerkostnaderna för motsvarande rent arbetsmarknadspolitiskainsatser.Det är mot bakgrund av ovanstående nödvändigt att seöver och stärka utvecklingsfondernas roll som finansiellaorgan och pröva på vilket sätt deutvecklingsfonder som drabbats hårdast avlikviditetsindragningar kan kompenseras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsfondernas roll somfinansiella organ.