ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sf18 · 1992-12-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:136 Allmän sjukförsäkringsavgift I proposition 1992/93:136 föreslår regeringen att enallmän sjukförsäkringsavgift skall införas, som tidigareaviserats. Avgiften, som skall betalas av den enskilde ochbidra till finansieringen av sjukförsäkringen, föreslåsinföras på förvärvsinkomster upp till 7,5 basbelopp ochuppgå till 0,95 %.För den som vid årets ingång fyllt skall avgiften inteuttagas. Detsamma gäller för den som uppbärförvärvsinkomst som understiger av det vid årets ingång gällande basbeloppet. Ennedre gräns för avgiftsuttag skall inte gälla.Skattemyndigheten föreslås bestämma underlaget föravgiften i samband med taxering till statlig och kommunalinkomstskatt.Regeringen föreslår att vid taxering till statlig ochkommunal inkomstskatt skall skattemyndigheten dra avden på inkomståret belöpade sjukförsäkringsavgiften frånden taxerade förvärvsinkomsten innan grundavdraget görs.Vi motsätter oss denna konstruktion, och anser i ställetatt avgiften av rättviseskäl bör utformas som en ickeavdragsgill nettoavgift som är lika för alla. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att den föreslagnasjukförsäkringsavgiften skall tas ut som en icke beskattadnettoavgift, lika för alla inkomsttagare.
mot · GG02Sf19 · 1992-12-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:136 Allmän sjukförsäkringsavgift Propositionen är en följd av den uppgörelse som gjordesmellan regeringen och socialdemokraterna för att motverkaden ekonomiska krisen. Den handlar om att det den 1januari 1993 införs en inkomstrelaterad egenavgift påinkomster upp till 7,5 basbelopp ().Detta är ett led i att införa en avgiftsfinansierad ocharbetslivsanknuten sjuk- och arbetsskadeförsäkring vilkenskall läggas utanför statens budget. har i sinmotion med anledning av regeringens krispaket och i denmotion som behandlar ändrad sjukersättning m.m. påpekatnackdelarna med en sådan organisation. I dessa motionersägs:Vänsterpartiet anser att förslaget att låta hela sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen övertas av arbetsmarknadensparter är problematiskt.Å ena sidan är det bra att de arbetsgivare som har mångasjukskrivna i sina företag direkt får betala för det. Detborde ju stimulera till arbetsmiljöinsatser för att motverkaohälsa. Det är dessutom ett faktum att det är de storaföretagen som har de största sjukskrivningstalen.Å andra sidan kan det leda till en mycket noggrannareutsortering redan vid anställningstillfället. En sådan gallringskulle säkert slå mot t.ex. den stora och växande gruppensom har allergiska besvär, men det skulle dessutom säkertdrabba kvinnorna. I de riktigt små företagen kan det ledatill stora problem om någon drabbas av en längresjukskrivning.Det finns dessutom en allvarlig risk att arbetsgivare istället för att vidta rehabiliteringsåtgärder väljer att försökaavhända sig ansvaret genom förtidspensionering.Vänsterpartiet har dock inget att invända mot att fråganutreds. Men vid en eventuell förändring av systemet måsteövergången få ta tid och det måste finnas kvar en statligtgaranterad grundnivå.Till detta kan tilläggas att de som av någon anledningutestängs från arbetslivet kommer att få en sämre ställningi ett försäkringssystem som vilar på egenavgifter och ärarbetslivsanknutet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens proposition 1992/93:136om en allmän sjukförsäkringsavgift enligt vad i motionenanförts om nackdelarna med ett sjukförsäkringssystembaserat på egenavgifter och arbetslivstillhörighet.
mot · GG02Sf20 · 1992-12-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:134 Förändringar i de kommunala bostadstilläggen för m.m. Propositionen tar upp förslag om att höja detkommunala bostadstillägget (KBT) och pensionstillskottetför de sämst ställda pensionärerna så att den övre gränsenför bidraget blir och pensionstillskottet höjsmed av helt basbelopp.I våras ville regeringen ta över KBT och drog helt franktin de pengar kommunerna skulle få till bidragen. I sambandmed krispaketen ångrade regeringen detta beslut så därförmåste nu pengarna utbetalas till kommunerna. tänkerman ändå tjäna en hacka på fattigpensionärerna genom attlåta kommunerna senarelägga utbetalningen. Bidrag ochpensionstillskott ska höjas först . Hyrornakommer dock att höjas med mellan 5och . Olika avgifter höjs från årsskiftet.Inflationen kommer att öka p.g.a. att regeringen låterkronan flyta, och detta kommer bl.a. att medföra att matenblir dyrare.I februari kommer fler pensionärer att anlita redan hårtansträngda socialförvaltningar. Där kommer de att fåträngas med arbetslösa, utförsäkrade medmänniskor.Vänsterpartiet föreslår därför att KBT ochpensionstillskott ska utbetalas enligt de nya reglerna frånden och att retroaktiv ersättning utgår frånden . Vi anser att detta är en tillräckligomställningstid för kommunerna att ändra de rutiner de har för utbetalningarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att pensionärerna ska fåkompensation med ökat KBT och höjt pensionstillskottfrån och då med kompensation förjanuari 1993.
mot · GG02Sk23 · 1992-12-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:151 Beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall Bakgrunden till förslagen i propositionen är attöverlåtelse av andelar i handelsbolag i vissa fall utnyttjatsregelmässigt med det enda syftet att kraftigt minskabeskattningen. har påtalat detta ochframställt krav på ändrade skatteregler. Propositionen är ettsvar på denna framställan.De regler för beskattning som en borgerlig regeringlägger fram skall motsvara högt ställda krav på rättssäkerhetför den enskilde, förutsägbarhet och begriplighet.De föreslagna ändringarna uppfyller inte något av dessakrav. Formuleringarna kring vad som skall betraktas somaktiv respektive passiv näringsverksamhet är vaga ochoprecisa och öppnar stora gråzoner för vad som är det enaeller det andra. Resultatet blir att den skattskyldige blirföremål för godtyckliga bedömningar och dessutom intekan förutsäga vilken beskattning som skall tillämpas.Lagrådets synpunkter på förslaget är synnerligenkritiska. Man skriver att reglerna skall vara enkla att förståoch tillämpa samt att det tilltänkta systemet kan förväntasfå avsedd effekt och konstaterar:Lagrådet måste dessvärre konstatera att det remitteradeförslaget har betydande brister i nämnda hänseenden.Det framstår exempelvis som tveksamt om ettgenomförande av förslaget skulle leda till att den åsyftadeneutraliteten uppnås. På viktiga punkter är det vidare oklarthur säljarens och köparens beskattning skall tillämpas avdels den föreslagna lagen, dels reglerna i kommunalaskattelagen (1928:370 KL) och lagen (1947:576) om statliginkomstskatt. Lagrådet finner slutligen att förslaget kankomma att vålla betydande tillämpningsproblem.Propositionen innehåller också ett inslag avretroaktivitet genom att de nya reglerna skall tillämpas fr o m för transaktioner där tilläggsköpeskillinghar utgått. Detta är också ett förfarande som starkt kanifrågasättas. Framför allt undergräver en sådanbestämmelse medborgarnas tilltro till myndigheternasambition att upprätthålla ett rättvist och förutsägbartskattesystem.Sammanfattningsvis kan anföras att förslaget är såbristfälligt att propositionen bör avslås.Emellertid är det uppenbart att det av Riksskatteverketpåtalade missbruket av försäljning av andelar ihandelsbolag bör göras omöjligt.När man säljer aktier i ett fåmansbolag eller andelar i enekonomisk förening sker beskattningen så att tas upp som realisationsvinst och som inkomst av tjänst. Detta är normalfallet enligtSIL §3 mom 12.Jag föreslår att denna modell skall gälla även förförsäljning av andelar i handelsbolag. Härigenom blirreglerna inte bara enkla att förstå och tillämpa utan ocksåsamma som för de vanligaste företagsformerna. På så sättundviker man också att skattereglerna vid en försäljning avföretaget eller andelar däri styr vilken företagsform somskall väljas.Detta är ett förslag som tillstyrks såväl i betänkandetNeutral företagsbeskattning (SOU 1991:100) som avRiksskatteverket. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1992/93:151,2. att hos regeringen begär ett nytt förslag ienlighet med den modell som angivits i motionen.
mot · GG02Sk24 · 1992-12-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:151 Beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall I propositionen läggs fram förslag om beskattning avinkomst från handelsbolag i samband med att andelen ibolaget överlåtits. Lagstiftningen tar i första hand sikte påöverlåtelse från en fysisk person eller ett dödsbo till annanän fysisk person eller dödsbo. Beskattningen skall ske enligtsärskilda regler som föreslås tas in i en ny lag.Syftet med propositionens förslag är att förhindra enomfattande och avancerad skatteplanering genom attbestämmelserna om avyttring av handelsbolags andelarutnyttjas för att omvandla inkomst av eget arbete tillkapitalinkomst.Vi socialdemokrater har vid ett antal tillfällen iskatteutskottet påtalat dessa problem. Vi tycker att det ärbra, att regeringen nu försöker göra något åt dem.Vi vill dock med skärpa framhålla, att en av de viktigasteorsakerna till denna form av skatteplanering är det faktumatt den borgerliga regeringen framtvingat en sänkning avskatten på reavinsten på aktier och andelar i handelsbolagtill . Det gör att den aktuella formen av skatteplaneringdärmed blir särskilt lönsam.Med hänsyn till lagstiftningsärendets mycket tekniskakaraktär och den extremt korta motionstiden ()som stått till buds har vi inte haft någon möjlighet attgrundligt bedöma alla delar av regeringens förslag tillstopplagstiftning.Lagrådet har emellertid i sitt yttrande riktat mycketallvarlig kritik mot regeringens förslag. Man anför bl.a. attförslaget kan ''vålla betydande tilllämpningsproblem'' ochatt det finns risk för att de föreslagna reglerna blir krångligaoch svåra att förstå. Man säger också att det finns ''viss riskför att en försäljning av andel i handelsbolag även framdeleskommer att beskattas i huvudsak enligt nuvarande praxis'',vilket torde innebära att man tror att förslaget inte fåravsedd effekt.Dessa anmärkningar har i någon mån beaktats iföreliggande proposition, men inte fullt ut. Med hänsyn tilldet angelägna i att denna typ av skatteplanering snaraststoppas är vi trots detta beredda att stödja regeringensförslag.Däremot vill vi föreslå att den föreslagna lagstiftningenså fort som möjligt blir föremål för en utvärdering, särskiltmed avseende på de punkter där Lagrådet riktat kritik.Denna utvärdering bör också på ett eller annat sättredovisas för . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av den iproposition 1992/93:151 föreslagna lagstiftningen.
mot · GG02U11 · 1992-12-09 00:00:00 — med anledning av skriv. 1992/93:145 Redogörelse för svenska företags verksamhet i I skrivelsen lämnas redogörelse för svenska företagsverksamhet i under verksamhetsåret 1991.Av skrivelsen framgår att de svenska företagen tvingatstill neddragningar i sin verksamhet som inneburit enminskning av antalet anställda i från 2 705anställda till 1 247 anställda år 1991.Försörjningsmöjligheterna för många svarta och derasfamiljer har därmed förstörts. Den svenskasanktionspolitiken har drabbat företag och anställda hårt.Vad den svenska sanktionspolitiken under årens loppbetytt i förlorade arbetstillfällen i finns det ingaberäkningar på. Vi kan bara konstatera attsanktionspolitiken direkt hindrar att välbehövligaarbetstillfällen kommer till stånd i vårt eget land.Sydafrika har genomgått en tydligförändringsprocess bort från apartheid. De grundläggandeapartheidlagarna är avskaffade.Det vita gav i folkomröstningen den 17 mars1992 president de ett kraftfullt stöd för fortsattaCODESA-förhandlingar i syfte att nå en överenskommelseom en demokratisk författning.Processen bort från apartheid och mot demokrati äroåterkallelig, men den komplicerade situationen i landetgör att det kan ta för de olika parterna att kommaöverens.Sydafrikas ekonomi har under de senaste tio årenkraftigt försämrats. Detta har drabbat de svarta värst.Fattigdom, trångboddhet, bristande hälsovård ochundermålig skolgång har förvärrats i takt med att deekonomiska resurserna krympt. För att säkra demokratinmåste förhållandena för de svarta bli bättre och Sydafrikamåste fortast möjligt få tillväxt och uppgång i ekonomin.Kraven på investeringar för att förbättra villkoren för desvarta är mycket omfattande. När nya bostadsprogramkommer i gång finns stora behov av elektrifiering, telefoner,hushållsutrustning m.m. Svenska företag vill och kan göraviktiga insatser genom att vara med och bygga uppinfrastrukturen i de svarta områdena. Detta förhindras i dagav den svenska sanktionspolitiken.Medan ABB, , , , Saab-Scaniaoch många andra svenska företag hindras från att varaverksamma i , förhindras tillkomsten avnya arbetstillfällen i . I stället för att åstadkomma enpositiv effekt på sysselsättningen i vårt eget land hamnar nuarbetstillfällen hos svenska företags konkurrenter i andraländer.Det gagnar vare sig eller det nya Sydafrikasintressen att fortsätter att inta en särställning.Sverige bör följa övriga europeiska länders, inklusive våranära grannar och , exempel och bidra bättre ekonomisk utveckling i genom attsnarast lyfta sanktionerna.Sveriges förbud mot handel och investeringar har ingenbetydelse för den demokratiska utvecklingen i Sydafrika.Den nuvarande svenska sanktionspolitiken har ingen somhelst påverkan på den komplicerade förhandlingsprocesseni Sydafrika.Sanktionerna skadar enbart svenskt näringsliv, svenskekonomi och svensk arbetsmarknad. böromedelbart häva sanktionerna och tillåta svenska företagatt vara verksamma i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attsanktionerna mot bör upphävas.
mot · GG02U13 · 1992-12-09 00:00:00 — med anledning av skriv. 1992/93:145 Redogörelse för svenska företags verksamhet i Ny demokrati har i tidigare motioner (1991/92:U7, U9)föreslagit att sanktionerna mot upphävs. EnligtNy demokratis mening bör inte längre försvåra dendemokratiska och ekonomiska utvecklingen i Sydafrikagenom en föråldrad sanktionspolitik utan upphöra medsåväl handelssanktionerna som investeringsförbudet. Nydemokratis ståndpunkt har inte vunnit gillande iriksdagen.Sedan Sydafrikafrågan senast behandlades i riksdagenhar läget förändrats och det finns därför nu anledning attompröva om sanktionerna verkligen måste bibehållas.Fria val kommer att hållas i senast under förstakvartalet . För att inte försvåra möjligheterna för en nyregering att klara sin grannlaga uppgift att bygga upp ettmångkulturellt och fritt är det nödvändigt attsnarast ta bort hindren för ökade investeringar och ettpositivt handelsutbyte med . Arbetslösheten ärbesvärande stor i och snabba och kraftigainvesteringar är nödvändiga för att råda bot på dettaproblem. En kraftig minskning av arbetslösheten är faktisktdet bästa sättet att få slut på oron och motsättningarna ilandet.Under senare tid har utländska företag, konkurrenter tillde svenska, ökat sina investeringar i landet. Dessutom skernyetableringar av utländska företag i en inte ringaomfattning. Konkurrenterna har fått ett försteg framför desvenska företagen. De svenska sanktionerna haruppenbarligen en konkurrenshämmande inverkan, vilketknappast kan anses förenligt med principerna omnäringsfrihet och fri konkurrens.Det är hög tid att upphäva lagen om förbud motinvesteringar i och övriga sanktioner som riktasmot . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att upphäver lagen om förbudmot investeringar i ,2. att upphäver lagen om rätt förkommuner och landstingskommuner att vidtabojkottåtgärder m.m. mot ,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt alla former av sanktioner riktade mot snarastmåste upphöra.