ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub228 · 1992-01-27 00:00:00 — Förlängd skrivtid vid tentamen m.m. Vissa sjukdomstillstånd kräver långvarig, iblandlivsvarig, medicinering. Det gäller t.ex. vid epilepsi.Medicineringen har inte sällan utöver den behandlandeeffekten bieffekter.En inte ovanlig bieffekt vid epilepsimedicinering ärtrötthet och längre reaktionstid. Minnesfunktioner ochbehov av för tankearbete är ofta påtaladesvårigheter. Detta gäller givetvis i mer eller mindreomfattning även hos andra funktionshinder av neurologisknatur. Det är inte heller möjligt att alltid konstatera vad somär följden av sjukdom eller av medicinering.Funktionshinder av ovan beskriven natur är särskiltbesvärande i samband med tentamen och liknandeskrivningssituationer. Den normalt tilltagna skrivtidenkänns för kort och pressande.En rundfråga till studierektorer och lärare visar attbehovet av klara regler, som ger rätt till förlängd skrivtid förden som regelbundet medicinerar, är påkallat och önskvärt.I nuvarande praxis görs visserligen undantag och förlängdskrivtid tillämpas i uppenbara fall men osäkerheten är storoch upplevs ibland som om elev ges en favör omskrivningstidens längd rubbas. Med uppenbar risk för attelever behandlas olika.Eftersom medicinering i vissa fall i en skrivningssituationonödigtvis kan förorsaka en felaktig bild av kunskap ochfärdighet är det angeläget att i skolförordningen skriva in enrättighet om förlängd skrivtid vid behov för personer somav läkare ordinerats läkemedel med ovannämnda biverkan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i skolförordningen skriva inen rättighet om förlängd skrivtid vid tentamen m.m. förpersoner som ordinerats läkemedel.
mot · GF02Ub230 · 1992-01-27 00:00:00 — Hemkunskap och slöjd i har av den borgeliga regeringen fåttnya direktiv som innebär att ämnena slöjd och hemkunskapskall försvinna som obligatoriska ämnen i grundskolan.Sverige har länge varit ett föredöme i världen på slöjdensoch hemkunskapens område. Våra ungdomar är väl rustadeatt sköta ett hem och att fatta beslut när det gällerprivatekonomi.Hemkunskap och slöjd är dessutom två mycket populäraämnen där eleverna har möjlighet att i praktiken pröva detden teoretiska undervisningen har gett.I en resolution från EG:s utbildningsministrar sägs attkonsumentundervisningen skall ingå i den obligatoriskaskolundervisningen med syfte att skapa ekonomisktansvariga konsumenter i det nya Europa.Ur det perspektivet ter det sig ännu mer märkligt att vi iSverige som har goda erfarenheter av den härundervisningen skulle göra ämnena frivilliga. Framför alltdess effekter på jämställdheten mellan kvinnor och män ärbetydande.Att öka tiden för språkundervisningen i ärockså viktigt. Det borde inte var omöjligt att på högstadietbedriva såväl slöjd- som hemkunskapsundervisningen påengelska, för att få goda språkkunskaper.Även övriga ämnen skulle kunna studeras på det härsättet och det pågår också på flera håll. I Alingsåsundervisar man t.ex. flickor i teknik med lärare frånStorbritannien och det är mycket populärt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att undervisningen i hemkunskapoch slöjd bör bibehållas som obligatoriska ämnen igrundskolan.
mot · GF02Ub231 · 1992-01-27 00:00:00 — Förebyggande av barns arbetsskador i skolan Skolan är barnens arbetsplats. Den som lederskolarbetet har ansvar för att läroplanens mål uppnås. Däriingår ett visst mått av fysisk träning, som bl.a. avser attskapa intresse för framtida nyttiga träningsvanor.Idrottsundervisningen är så kortvarig, att stabiltetablerade vanor för framtiden knappast kan förväntasannat än hos ett relativt litet antal elever.Bestående vanor att använda kroppen på ett normalt,icke skadligt sätt skapas av kontinuerlig och intresseraduppföljning av alla lärare.Detta är inte möjligt för alla rörelseorganens funktionermen bör vara möjlig för åtminstone en -- sittandet.Både för barn och vuxna finns en stor variation avarbetsuppgifter, men gemensamt för de flesta är densittande arbetsställningen. Även är sittande denvanligaste kroppsställningen.Vetenskapliga undersökningar har visat samband mellanframåtböjt huvud och huvudvärk (, ManuelleMedicin 1973, p-76 -86 och , akad.avh.1986).En rad arbeten beskriver skolbarns rygg- och nackbesvär(m.fl. Nordisk Medicin 1991; 106: p 71--74, m.fl. ibid p 80--81 samt Brattberg och 1991; 23: p 2155--2157). Brattbergifrågasätter med fog, om inte arbetsskador grundläggsredan i gymnasiet.Barns rygg- och nackbesvär samt huvudvärk har oftanonchalerats. När man nu vet att de är vanliga, och att dehar samband med kroppsställningen, bör förebyggandeåtgärder vidtas redan i skolan.Även med tanke på framtida yrkesarbete är det envärdefull insats att hjälpa barnen att förvärva goda vanor attanvända kroppen i den vanligaste arbetsställningen -- attsitta.Förutsättningarna för en bra sittställning är välbekanta:anpassad höjd på stol och bord, viss lutning på bordsskivan,rätt storlek på stolens sittyta.Sittandet är en muskelaktivitet -- ett samspel mellanmuskelgrupper runt höfterna, buken, ryggen ochskulderpartierna. Om vissa muskler används mer än andrai balanseringen av kroppen, uppträder trötthet och senareäven smärta.Det normala balanserandet innebär upprepade smärrerörelser. Pauser är nödvändiga, t. ex. var10:e minut under samtidiga enkla rörelser medan mansitter.Varje skolas idrottslärare kan säkert utforma ett lämpligtdylikt program. För att effekten skall bli tillfredsställande,måste programmet genomföras under alla lektioner ochsålunda kräva medverkan av alla lärare. Dessas insatserkräver ingen särskild utbildning utan bör innebärastimulans och konsekvens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attbestämmelser bör utfärdas, som ålägger idrottslärare ochövriga lärare i och gymnasiet att genomföra imotionen nämnda åtgärder för att förebygga att elevernafår arbetsskador.
mot · GF02Ub233 · 1992-01-27 00:00:00 — Ämnet hemkunskap återfinns i 1897års folkskolestadga, det benämns då huslig ekonomi -- ettför kommunerna frivilligt ämne och endast avsett förflickor.I enhetskolans försöksverksamhet 1950 förekommernamnet hemkunskap och ämnet blirobligatoriskt för både pojkar och flickor.I Undervisningsplan 1955 är hemkunskap medhushållsgöromål obligatoriskt för både pojkar och flickor i1 veckotimme. Där lokal och lärare finns och skolstyrelsenbeslutar om detta, kan undervisningen uppgå till plus 4veckotimmar.När den 9-åriga började införas år 1962fanns ämnet på högstadiet och med LGR-69 även på låg-och mellanstadiet.I de nya direktiven till läroplanskommittén tar man ettsteg tillbaka. Där föreslås att ämnet skall bli etttillvalsämne.Hemkunskap har som övergripande målsättning attutbilda elever till kompetenta beslutsfattare i frågor som rörderas vardagsliv. Förmågan att hantera alla dessavardagsbeslut, att ha kontroll över sin och familjens vardagbygger upp självkänslan, leder till personlig frihet samt hardirekt inverkan på utvecklingen i samhället.I det moderna samhället förmedlas inte längrevardagskunskaper automatiskt i hemmet. Dessa kunskaperoch tillämpningen av dem kommer ändå alla ungdomar tilldel genom hemkunskapsundervisningen. Svenska kvinnorhar världen högsta deltagande på arbetsmarknaden. Dengemensamma tiden för föräldrar och barn i hemmet ärdärför mycket begränsad.I hemkunskapen ges kunskap om många av de mestangelägna frågorna i dagens samhälle: privat ekonomi,resurshushållning, miljö, kost och hälsa samt jämställdhet.Det rör sig om tillämpad kunskap som de traditionellaakademiska ämnena har svårt att erbjuda.I dokument framhävs vikten av attkonsumenter är kunniga, rationella och kan göra medvetnaval på den öppna marknaden, vilket är en förutsättning fören sund utveckling. I en resolution från EGsutbildningsministrar sägs att konsumentundervisningenskall ingå i den obligatoriska skolundervisningen i syfte attskapa ekonomiskt ansvariga konsumenter i det nya Europa.Framtidens hushåll kommer enligt olika utredningar attfå sortera sitt avfall och sina förpackningar, vilket kräverstora förändringar av vardagsvanorna -- ett nyttmiljöbeteende som kan tränas ihemkunskapsundervisningen.Enligt statistiken går nästan en fjärdedel av den totalakonsumtionen till mat. I hemkunskap får eleverna lära sigatt välja livsmedel och värdera valet med hänsyn taget tillpris, kvalitet och näringsvärde. Eleverna lär sig också atttillaga och servera mat och tränar samarbete,social förmåga, jämställdhet, självständigt arbete ochansvarstagande. I det arbetet ges också möjlighet attpraktiskt tillämpa kunskaper i bl.a. svenska och matematik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ämnet hemkunskap även iden nya läroplanen skall vara ett obligatoriskt ämne igrundskolan.
mot · GF02Ub234 · 1992-01-27 00:00:00 — Det moderna samhället ställer stora krav på bådekvinnors och mäns kunnande om kost, hälsa och miljö iteori och praktik. Detta är viktiga kunskapsområden förbåde individen och samhället. Folkhälsoarbete bör skekontinuerligt i skolan. Sambandet kost -- hälsa är viktigt närdet gäller att förebygga cancer och hjärt- ochkärlsjukdomar. Kunskapen om att vi bör äta mindre fett ochmer fibrer har de flesta, men vad det i praktiken innebär fören elev i , vet färre. Alla elever behöver fåbasfärdigheter i hur man lagar variationsrika och godamåltider som är bra för både hälsa och ekonomi. Alla eleverbehöver ha grundkunskaper om våra viktigaste råvaror ochlivsmedel, och förståelse för sammanhang och helheter ihälso- och miljöfrågor.I hemkunskap lär sig barnen att själva klara av sinvardagssituation, vilket är mycket viktigt i dagens samhälle,där ofta båda föräldrarna förvärvsarbetar. I hemkunskapfinns arbetsglädje, elever tillämpar sina färdigheter imatematik, biologi och svenska på ett naturligt sätt. De fårsvar som luktar, smakar och känns, effektiviteten avinlärningen av många teoretiska ämnen förbättras.Obligatorisk hemkunskap bör därför börja på låg- ochmellanstadiet.Försök har visat att intresset och förståelsen förmåltidens sammansättning har ökat avsevärt när elever meddatorns hjälp gör pris- och näringsberäkningar.Hemkunskap är ett utmärkt ämne för färdighetsträning idatoranvändning. Eleverna får se resultat frånteori till praktik.Hemkunskap kan vara en resurs för skolan på mångasätt. Lärare och lokaler kan användas till kurser förinvandrare, pensionärer eller andra intresserade undersåväl skoltid som och lov. Livsmedelssektorn ärexpansiv och forskning inom kostområdet växer iomfattning. Närmandet till EG medför ett utökatvaruutbud, och en ökad konsumentutbildning kommer attbehövas. Nya färdigheter och kunskaper kommer attefterfrågas. Därför behövs en grundläggande utbildning ihemkunskap redan i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemkunskap i .
mot · GF02Ub235 · 1992-01-27 00:00:00 — Föräldrars inflytande i skolan Värdet av samverkan mellan hem och skola ärodiskutabelt. Regeringen betonar också att ''Det viktigakraftfältet för beslut och ansvar skall på skolans områdefinnas mellan föräldrar, elever och den enskildaskolenheten... Utgångspunkten fördecentraliseringsstrategin för skolan är att kommunernaskall sprida vidare till skolenheterna och lärarna och äventill elever och föräldrar nya möjligheter som den statligaavregleringen har givit.'' Detta betonar kommunernasansvar för att elevers och föräldrars inflytande får ettfaktiskt genomslag i verksamheten och i de kommunalaskolplanerna. ''Om möjligheten att påverka inte bara skall bli skenbaroch formell måste det finnas ett reellt utrymme förinflytande. Därför fordras det ställningstaganden både påpolitisk nivå i kommunen och av skolledningen till framförallt innehållet i föräldra- och elevinflytandet.'' Detta slogpropositionen 1990/91:18 om ansvaret för skolan fast.Utbildningsutskottets betänkande 1990/91:UbU4 följdeupp propositionens ställningstagande med följandeuttalande: ''Skolan bör vara öppen för föräldrarnasdelaktighet och inflytande och stimulera deras engagemangi barnens lärande.'' beslutade i enlighet medutskottets förslag.Beslutet följdes upp med att elevernas rätt till inflytandei skollagen skrevs in. Motsvarande rätt till inflytande förföräldrar lagstadgades emellertid inte. I stället försvann denbegränsade möjlighet till information och delaktighet somtidigare fanns i skolförordningen genom rektorsinformationsoch samrådsskyldighet. Det innebär att denenda formella möjlighet till inflytande som för närvarandestår föräldrarna till buds är val av skola. Detta är dessutomen mycket begränsad valfrihet som främst gäller i störrekommuner som kan erbjuda alternativ.Erfarenheter och forskning visar att föräldrarna kanvara en positiv kraft, såväl för den enskilda eleven som förskolan som sådan. Förutsättningen är att samarbetsformerskapas som ger utrymme för delaktighet, inflytande ochpåverkan. Föräldrar vill dela ansvaret för sina barnsutbildning och fostran, men måste då också ges möjlighetatt ta ansvar.I många kommuner har beslutats om förvaltningsrådeller andra lokala rådgivande organ. Det är viktigt attformerna för föräldrainflytande avgörs lokalt. Men för attsäkerställa att reellt utrymme faktiskt ges i enlighet medriksdagens beslut och regeringens intentioner måste rättentill föräldrars inflytande skrivas in i skollag ochskolförordning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en sådanändring i skollagen att rätten till föräldrars inflytandelagstadgas i enlighet med vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att föräldrars rätt till inflytandeskrivs in i skolförordningen.
mot · GF02Ub236 · 1992-01-27 00:00:00 — En god körtkortsutbildning lägger grunden för att bli enbra bilförare. Enligt TSV är det av stor nödvändighet att seöver lagstiftningen på körtkortsområdet och förbättrautbildningen.Kommunikationsministern tillsatte 1989 en kommittémed uppgift att utreda körkortsfrågor, där bl.a.körkortsutbildning ingick. lämnadekommittén sitt slutbetänkande ''Körkort 2000''.I betänkandet fastslås att förarbehörighet har blivit endel av medborgarens allmänkompetens. En majoritet avungdomarna tar körkort innan de fyller 19 år.Vidare anser utredarna att gymnasieskolan är den miljödär allsidig trafikantutbildning passar in. Motiveringen ärstor för en utbildning som leder till körkort.Omläggningen av statsbidragssystemet, som riksdagenbeslutat om, möjliggör för kommunerna att införa dennakompletteringsutbildning. Utredarna föreslår atttrafikantutbildning skall införas i gymnasieskolan.I Lgr 80 föreskrivs att elever skall få trafikträning m.m.i orienteringsämnena i skolan. Denna skrivning talar för atttrafikundervisningen bör inledas redan i förskolan ochintensifieras successivt för att under dettredje året i gymnasieskolan bereda eleverna möjlighet tillkörkortsutbildning, vilken skulle ge kompetens på provunder lämplig tid för att sedan ersättas med ordinariekörkort.Körkortsutbildningen så som den bedrivs är mycketkostsam för eleverna i då man som regel har starktbegränsade möjligheter till inkomster utöverstudiebidragen.Det är därför nödvändigt att körkortsutbildningensuccessivt överförs från privata körskolor tillgymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring avkörkortsutbildningen till gymnasieskolan.
mot · GF02Ub237 · 1992-01-27 00:00:00 — i är en statlig specialskola försynskadade med tilläggshandikapp. Skolan är den enda i sittslag i . Den har utrymme för 50 elever i åldern 7--21år. Eleverna har en 10-årig skolplikt och undervisas enligtgällande läroplaner med individuell anpassning tillelevernas särskilda förutsättningar. Även läromedel ochtekniska hjälpmedel är anpassade efter elevernas behov.Ett resurscenter på skolan har ansvar för en utåtriktadverksamhet för synskadade flerhandikappade elever somintegreras i skolor inom kommuner och landsting.Resurscentret erbjuder också specialkurser förföräldrar och olika personalgrupper. I kurserna ingårinformation om olika handikapp, synskadors konsekvenserför barns utveckling, specialmetodik och pedagogiskanpassning av barnets skolsituation. Vid skolan bedrivsockså ett ambitiöst utvecklingsarbete.En grupp som skolan har ett ansvar för är elever medsjukdomen Spielmeyer/och deras familjer. Dessabarn/ungdomar lider av en ovanlig (44 i landet)progredierande sjukdom och blir ofta inte --27år. Den geografiska spridningen är från i norr tillMalmö i söder. Det stöd som skolan ger familjerna till dessabarn och ungdomar är ovärderligt. För att utföra dettaviktiga arbete behöver skolan ökade resurser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökat stöd tillEkeskolan.
mot · GF02Ub238 · 1992-01-27 00:00:00 — Införande av första hjälpen och hjärt-lung-räddning (HLR) i skolan som obligatoriskt ämne Vid ett hjärtstillestånd krävs omedelbar hjälp. Dennahjälp kommer oftast alltför sent när ambulans-läkarpersonal är på plats hos den hjärtsjuke. Det inträffartyvärr alltför att människor står helthandfallna när en medmänniska får ett hjärtstillestånd. Den''hjälp'' som vi alltför sällan försöker att ge är ofta felaktig.Detta beteende att vi står handfallna eller ger fel hjälp berorinte på att vi ej vill hjälpa varandra utan av ren okunnighet.Varje år drabbas 30.000 människor av hjärtinfarkt ochav dessa får 15.000 hjärtstillestånd. Av dessa 15.000 får10.000 hjärtstillestånden utanför våra sjukhus och i de flestafallen leder detta till döden. Många människor av dessa10.000 blir ofta svårt hjärnskadade efter ett hjärtstilleståndsom tyvärr varat alltför . Många liv skulle räddas samthjärnskador skulle kunna undvikas om man införde förstahjälpen samt hjärt-lung-räddningsutbildning somobligatoriskt ämne i skolan. Samhället skulle dessutom påsikt spara stora kostnader när denna utbildning börjar geresultat, men det absolut viktigaste är ju att rädda liv ochförhindra allvarliga hjärnskador hos våra medmänniskor.Denna fråga om första hjälpen och hjärt-lung-räddningär ett mycket viktigt problem att belysa i vårt samhälle.Varför nämner vi då detta självklara? Jo, i trafiken dödasvarje år ca 750 människor och flera tusen skadas, i mångafall mycket svårt. Den debatt som pågår inom detta områdeår ofta intensiv och engagerar många människor i vårtsamhälle, framför allt våra politiker. I trafikdebatten talasdet om att få ner dödstalen 10--genom olika åtgärder,detta innebär runt 100 liv/år. Ett sätt att få ned dödssiffran itrafiken med säkerhet är om vi alla kunde första hjälpen ochhjärt-lung-räddning. I trafiken är första hjälpen specielltviktig. Om man nu jämför dödssiffran mellan trafikenkontra hjärtstillestånd, vilket är 750/8.000 människor,förstår var och en vilka möjligheter det finns att spara livsamt att förhindra grava hjärnskador inom gruppenhjärtstillestånd. Kan man rädda 10--somdrabbas av detta akuta stillestånd genom en obligatoriskutbildning i våra skolor handlar det om upp till 1.600människor/år, samt att ett antal personer sannolikt skulleslippa allvarliga hjärnskador.Detta obligatoriska ämne i första hjälpen och HLRskulle kunna börja i årskurs 8 eller 9 i ochinnefatta omkring /läsår. I gymnasieskolan samtute i arbetslivet kunde det sedan ske en repetition av dennautbildning. Denna föreslagna obligatoriska utbildning skallläras ut av sakkunnig personal.Vi hoppas nu att medverkar till ett införandeav obligatorisk utbildning i första hjälpen och hjärt-lung-räddning, så att vi kan spara liv och förhindra hjärnskador.Denna utbildning skulle sannolikt spara liv i trafikenoch för de personer som drabbas av hjärtstillestånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som i sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa obligatoriskundervisning i skolorna från årskurs 8 eller 9 i första hjälpensamt hjärt-lung-räddning.
mot · GF02Ub239 · 1992-01-27 00:00:00 — Statens skola för vuxna Statens skola för vuxna har genom olika SÖ- och regeringsbeslut gjortutbildningsprogram av närings- och regionalpolitiskkaraktär. Medel till småföretagarprogram har satsats avindustridepartementet i samråd medutbildningsdepartementet.Det övergripande ansvaret för planering avglesbygdsutbildningar fick SSVH 1988. SSVH skulle isamråd med komvux och berörda utvecklingsfonderutveckla småföretagarutbildning för glesbygden. För dettatilldelades SSVH medel.Andra arbetsuppgifter är samverkansprogrammet.Programmet har utvecklats ochomfattade senaste budgetåret 815 personer.SSVH bedriver också utvecklingsarbete förhandikappade inom hörselhandikappsektorn. Denpågående verksamheten är utbildning i teckenspråk som C-språk för hörselhandikappade vuxna.Utbildningarna har t o m /91 bedrivitsgenom beslut av SÖ om extra tilldelning av anslaget förkomvux. Genom beslut i anvisades 2 000 000kronor till denna verksamhet för /92, ochbehovet för /93 beräknas vara lika stort. /93 finns inga medel anslagna.Förstudier om utvecklingen av den svenskadistansutbildningen är gjord och utgör en kartläggning av alldistansutbildning i landet. Fram till dess att ett beslut ärtaget om den fortsatta utvecklingen av distansutbildning,vilket borde kunna ske 1993, är det viktigt att SSVH fårresurser för att kunna fullfölja sin verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till statens skola för vuxnaHärnösand.