mot · GG02Kr4 · 1992-12-09 00:00:00 — med anledning av skriv. 1992/93:147 Ägande av avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten m.m. Associationsformen, ägandet av bolagen i samt de olika bolagens roll harbehandlats vid de senaste tre ändringarna och förnyelsernaav avtalen mellan staten och de olika bolagen. Dessa frågorär inte formella principfrågor, utan har central betydelse förpublic service-verksamhetens roll och ställning.I vår motion med anledning av prop. 1991/92:140konstaterade vi att vid inget tidigare tillfälle harförändringar av ägandet av public service-företagengenomförts med en sådan vårdslöshet och brist på omsorgom väl. Tyvärr måste vi konstatera attregeringens handläggning av frågan efter beslutstärker detta intryck. beslut innebar attregeringen hade i uppdrag att se till att den beslutadeförändringen av ägandet genomfördes fr.o.m. årsskiftet1992/93. I förändringen låg också att koncernen upplöstesfrån samma tidpunkt och att de nya ägarna gick in direkt ide tre programbolagen.Regeringen har i skrivelse 1992/93:147 meddelat attden beslutade förändringen av ägandet och koncernen intekan genomföras och att regeringen därför tillsatt en särskildutredare med uppdraget att lägga förslag om ägandet av desjälvständiga public service-företagen. Arbetet skall varaslutfört , varefter regeringenavser att förelägga ett nytt förslag i frågan. Underen övergångsperiod fram till kommer därförkoncernen att bestå med oförändrad ägarsammansättning.De nuvarande ägarna har ställt sig till förfogande underdenna övergångstid i avvaktan på den långsiktigaägarlösningen. Att ägarna på detta sätt ställer upp ärglädjande, inte minst mot bakgrund av regeringensagerande gentemot dem i arbetet med att effektuerariksdagens beslut. Den beskrivning det ansvariga statsrådetgivit till dels i svar på fråga, dels i regeringensskrivelse stämmer inte överens med den bild ägarna gett avformerna för arbetet. Enligt dem har regeringenöverlämnat till ägarna och en tjänsteman inommoderbolaget att genomföra alla de tänktaförändringarna, inklusive att få fram nya ägare.Påpekanden om svårigheter och oklarheter harnonchalerats av . Ägarna har gått sålångt som att i ett gemensamt brev påtala bristerna ihanteringen samt den inkorrekta bild statsrådet givit avprocessen.Enligt vår mening har regeringen, såsom initiativtagaretill förändringarna av ägandet, ett direkt ansvar för att degenomförs. Förslaget till förändringar av det tänkta slagethar inte förts fram av de olika bolagens styrelser eller avägarna utan emanerar från regeringen. I den fortsattaprocessen är det därför nödvändigt att regeringen tar sittansvar, men att det sker i en nära och konstruktivsamverkan med de nuvarande ägarna samt med de partieri som inte ingår i regeringen, det senare för attåstadkomma den breda politiska förankring som ärnödvändig för att få till stånd en lösning i associationsfråganoch ägandet, som fungerar på sikt.Det finns en uppenbar risk för att resultatet av densnabbutredning som görs blir en fortsättning på dehastverk som regeringen ägnat sig åt . Orsaken är främst den oklarhet och dubbeltydighetsom har funnits i regeringens inställning och hantering ochsom nu på nytt kommer till uttryck i direktiven till densärskilde utredaren.Associationsformen för och ägandet av public service-bolagen skall tillgodose flera olika krav. Programbolagenssjälvständighet och integritet gentemot staten och andramaktgrupper skall garanteras. Bolagens karaktär avnationella institutioner med en bred förankring och helabefolkningen som uppdragsgivare måste komma till uttrycki ägandet. som självständighet och integritet skallgaranteras, går det inte att bortse från att verksamhetenytterst bedrivs till följd av politiska beslut vad gäller rättenatt använda vissa frekvenser för rundradiosändningar samttilldelning av medel, som tas in via en obligatorisk avgift förTV-innehav. Detta beroende av politiska beslut fåremellertid inte tas till intäkt för att de politiska organen medjämna mellanrum skall kunna göra en total omprövning avverksamhetens organisation, inriktning m.m. En välfungerande nationell public service-verksamhet måstepräglas av långsiktighet för att bäst gagnaavgiftsbetalarna/tittarna.Regeringens inställning till public service-verksamhetenframstår som något ambivalent. Å ena sidan har den nyligenlagt fram förslag om en betydande resursförstärkning, somriksdagen ställt sig bakom, som det uttalats attuppdragen för de olika programbolagen i princip skall varaoförändrade. Å andra sidan har man valt en kortavtalsperiod, , med motiveringen att utvecklingeninom medieområdet kräver omprövningar av verksamheteninom förhållandevis , kortare än den som setts somrimlig för nytillkommande kommersiella TV- och radio-kanaler.I regeringens agerande finns ett moment av strävan attlösa ägarfrågan och associationsfrågan så attgenomgripande förändringar enkelt kan göras inför nästaavtalsperiod. Såsom vi framhållit har regering och riksdagytterst rätten att besluta om public service-verksamhetensvillkor. En önskan om att enkelt och utan inblandningkunna utnyttja denna rätt får emellertid inte vara det somåsätts störst vikt i den modell för ägande som väljs.Den långsiktiga lösning som skall nås är alltså enbalansgång mellan ett antal skilda önskemål och krav.Riksdagens beslut innebar att programbolagen skulleägas direkt av ägare från olika delar av samhället. Mellanägarna och regering och riksdag skulle det inte finnas någotorgan. Det har inte visat sig möjligt att få till stånd ett sådantägande, som också tillgodoser kravet på en bred förankringi samhället. har i olika sammanhang understrukitsvärdet av att ha ett organ mellan programbolagen ochstatsmakten.I diskussionerna om ägandet av har förts fram idén att låta enstiftelse stå som ägare av bolagen. Modellen haraktualiserats av de nuvarande ägarna. Stiftelselösningenbehandlades i regeringens proposition om denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten, menavvisades då.Vi tolkar formuleringarna i direktiven till den särskildeutredaren som att stiftelselösningen nu är ett av dealternativ som bör prövas. Det finner vi glädjande. Tyvärrär emellertid direktiven vaga och präglas av enförutsättningslöshet som inte är ändamålsenlig för ettarbete som skall genomföras på så kort sikt och vars resultatskall kunna behandlas dels visavi de nuvarande ägarna, delsi den fortsatta politiska hanteringen och som enligt vårmening ovillkorligen måste leda till ett klart och entydigtbeslut före 1 juli 1993.Ett statligt ägande av programbolagen direkt, eller iform av ett statligt moder- eller holdingbolag som ägare, ärför oss otänkbart. Inte heller är lösningar acceptabla sompå sikt kan leda till att den situationen uppstår. Vad gällerassociationsformen för programföretagen ser vi inte att detär tänkbart att de bedriver sin verksamhet i annan form änaktiebolagets. Samtliga tre företag bedriver affärsmässigverksamhet och måste då få verka inom denassociationsform som är den lämpligaste för det.Vår slutsats är därför att den mest ändamålsenligalösningen är att det bildas en stiftelse, vars styrelse har enbred förankring i det svenska samhället, som inträder somägare av aktierna i de tre programbolagen. Vad gällerutseendet av styrelseledamöter i programbolagens styrelserfrån ägarens/stiftelsens sida, utgår vi från att det blir enfråga i de överläggningar som måste föregåstiftelsebildningen.Den modell för medelstilldelning till programbolagensom lagts fast bör inte ändras. Stiftelsen bör alltså inte svaraför fördelningen av avgiftsmedel till programbolagen ellerge in någon för bolagen samlad anslagsframställning.Lösningen med Radiotjänst i , som ett avprogrambolagen ägt dotterbolag, bör kvarstå. Stiftelsensroll bör alltså i princip vara att äga och förvalta aktierna iprogrambolagen.Denna lösning bör, enligt vår bedömning, kunnagenomföras nu och inom ramen för gällande lagstiftning.Stiftelsen kommer med den skisserade konstruktionen inteatt bli en anslagsstiftelse, som uppbär medel genomstatsmaktens beslut. Kostnaderna för stiftelsens förvaltningbör kunna lösas genom tillskott från bolagen.Avvecklingen av den nuvarande koncernen kan leda tillbetydande skattekonsekvenser för de nuvarande ägarna. Viförutsätter att sådana frågor och andra av liknande artbelyses av den särskilde utredaren och att konkreta förslagtill lösningar redovisas.I avvaktan på förslag från regeringen i ägarfrågankvarstår den nuvarande koncernbildningen och därmedmoderbolaget . Regeringen har i skrivelsentill angivit vilka uppgifter moderbolaget bör haunder övergångsperioden. I den nu uppkomna situationenkan vi i stort ansluta oss till redovisade principer, men villgöra vissa påpekanden. Moderbolaget skall svara för deuppgifter som enligt lag åvilar ett moderbolag i en koncern,såvitt avser räkenskaper och redovisning. I skrivelsen angesatt moderbolaget, som en följd härav, bör besluta omsystem och riktlinjer för redovisning av resurs- ochmedelsanvändningen i koncernens bolag. Det arbete, bl.a.avseende redovisning och resursanvändning, som inletts ide olika programbolagen utifrån det beslut om avvecklingav koncernen som togs , bör inte avbrytas till följd avden övergångslösning, som blivit nödvändig.Som tidigare framhållits är det angeläget att denfortsatta hanteringen av frågan om ägandet av bolagen i dennuvarande samtassociationsformen sker i sådana former att en bred politiskenighet föreligger när beslut tas före halvårsskiftet.En parlamentarisk utredning bör därför tillkallas närutredarens rapport föreligger. Vidare är det nödvändigt attde nuvarande ägarna ges möjlighet att delta aktivt iförändringsprocessen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredningen om ägandet avpublic service-företagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en stiftelse som ägare av publicservice-företagen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentarisk utredning omförändringar av ägandet av public service-företagen.