ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02T914 · 1992-01-27 00:00:00 — skall aktivt arbeta för utökade kommunikationermed . Detta är av stor betydelse för ökad förståelsemellan folken och de kulturer som ryms inom vår världsdelmen också för näringslivets utveckling. Frågan om en fastförbindelse handlar delvis om att öka förutsättningarna försvenska medborgare att komma närmare kontinenten.Riksdagen har godkänt avtalet med ombyggandet av en fast förbindelse över . Eftergodkännande i det danska finns nu ettfolkrättsligt bindande avtal för byggandet av dennaförbindelse.Inför de kommande miljöprövningarna och det fortsattaplaneringsarbetet finns det dock fortfarande frågeteckenkvar baserat på det beslutsunderlag hade att taställning till då frågan avgjordes 1991. De ekonomiskaberäkningarna visade att anläggningskostnadernaberäknades till . Till dettatillkommer kapitalkostnader på 4 miljarder och nära 2miljarder för anslutningar på den svenska sidan. Denkommande upphandlingen lär utvisa relevansen i dessasiffror. På intäktssidan finns det bara lösa prognoser, ochberäkningarna visar entydigt att det är nödvändigt med enlåg bilavgift för att tillräckligt många bilar skall användabron så att den ekonomiskt kan gå någorlunda ihop. Dettastrider då mot vad som gäller för miljömålen, att hållabiltrafikens volym nere på så låg nivå som möjligt.Med tanke på den osäkerhet som finns på såväl utgifts-som intäktssidan vore det värdefullt om kan få enmer detaljerad ekonomisk information om de ekonomiskakalkyler som ligger till grund för den planeradeförbindelsen.I enlighet med avtalet med kommer detkonkreta förslaget till utformning av förbindelsen att bliföremål för miljöprövning enligt naturresurslagen,miljöskyddslagen och vattenlagen. Denna prövning kankomma att visa att förbindelsen får stora negativamiljökonsekvenser. För att arbetet med en fast förbindelseöver ej skall behöva tappa tempo börhandlingsberedskapen för att se på alternativa möjligheter(tunnel) vara hög. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligareinformation om de ekonomiska kalkylerna för denplanerade fasta förbindelsen över ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hög handlingsberedskap för attkunna utreda alternativ till den beslutade förbindelsen.
mot · GF02T916 · 1992-01-27 00:00:00 — BakgrundFör är taxi en del av en effektivkollektivtrafik. En väl fungerande taxinäring minskarbilismen och behovet av bilägande vilket har positivaeffekter både på samhällets och den enskildes ekonomi. Dethar då också en positiv effekt på miljöarbetets mål att nå detbärkraftiga samhället.ProblemTaxinäringen har avreglerats. Syftet var att ökaeffektiviteten, öka konkurrensen, sänka priserna, ökatillgängligheten m.m.Avregleringen ska utvärderas. Redan nu har dockallvarliga problem uppstått till följd av avregleringen.Seriösa taxiåkerier och förare konkurreras ut av mindreseriösa taxiaktörer genom mer eller mindre (o)lagliga knep,allt från att gå i konkurs för att strax återuppstå till fiffelmed färdskrivare. Utnyttjandet av lönegarantin i dessasammanhang är speciellt upprörande.Problem finns med vissa taxichaufförers moral där lägetnu har blivit så i framför allt storstadsregionerna atttaxikunderna är räddare för chauffören än tvärtom -- vilketfallet var förr.Problem med prisutvecklingen finns i en delglesbygdsområden.Konsumenterna har också problem med att hitta rätttjänst till rätt pris, dvs det är i många situationer svårt förtaxikunderna att bedöma priset för en resa. Enstandardiserad prismärkning på t. ex. de bakre rutorna påbilen skulle underlätta betydligt för kunderna, på sammasätt som jämförpriserna på matvaror.Andra förslag finns, t.ex. att beställningscentralerna skavälja den billigaste bilen åt kunderna.FörslagRegeringen föreslår nu en skärpning avlämplighetsprövningen vilket vi välkomnar. I har de negativa effekterna avavregleringen av taxi i vissa delstater resulterat i att mangått tillbaka till ett reglerat system. För att vi ska slippa deti måste vi snabbt agera så taximarknaden inte fallerihop helt.Därför bör den utvärdering som ska ske av taxi startaomedelbart och ge förslag för att lösa den krissom nu råder inom taxi och som hotar både de seriösataxiaktörerna och kundernas rättmäktiga krav på serviceoch säkerhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärder förtaxinäringen i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GF02T917 · 1992-01-27 00:00:00 — Stimulansåtgärder för uppbyggnad av pendeltågssystem På många sätt visar regeringen en positiv inställning tillsatsningar på infrastrukturen och då speciellt järnvägen.Det handlar bl a om stora investeringar i banor och satsningpå snabbbtåg.I och med att antalet snabbtåg blir större ökar ocksåbehovet av regionala pendeltåg som stannar på flerstationer än där snabbtågen gör uppehåll. Enpendeltågsutbyggnad kan också innebära fler uppehåll vidtidigare nedlagda stationer där det redan finns perrongeroch andra nödvändiga kringarrangemang.Det är de olika länstrafikbolagen som ansvararför trafikeringen med regionaltåg/pendeltåg. Det vore dockav stort värde om staten hade särskilda investeringsmedelavsatta för upprustning av stationsområden och hållplatserför att på så sätt stimulera en utbyggnad avpendeltågsverksamheten. En förutsättning för snabbtågenär ju att matartrafiken till de stationer där snabbtågenstannar fungerar på ett optimalt sätt. Därför finns det enlogik i att staten stimulerar dessa investeringar. I många fallhandlar det om en blygsam summa pengar men för ettlänstrafikbolag handlar det om svåra avvägningar gentemotandra investeringsbehov.I föreligger planer på att hapendeltågstrafik inom länet och med angränsande län. Exvis skulle en pendel -- kunna görauppehåll på orter som , , ,, , , , Åby,Krokek. Detta skulle bli en avsevärd förbättring avinfrastrukturen i östgötaregionen till gagn försysselsättning, näringsliv och offentlig verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ett särskiltstimulansbidrag för investeringar i trafikanläggningar förmöjliggörande av uppbyggnad av regional pendeltågstrafik.
mot · GF02T918 · 1992-01-27 00:00:00 — Bidrag till utveckling av cykel-cityfordon Med hänsyn till våra kommuners miljö och specielltstorstädernas allt mer växande trafik i stadskärnan, böråtgärder vidtagas för att lindra denna miljöfara. Allmännakommunikationsmedel i all ära, men säkert skulle många avvåra ''korta resor'', kortare än , av friska människorkunna utföras med cyklar. Många cyklar till ochfrån arbete och inköpsställen. Men, ännu fler skulle kunnagöra det om det togs fram ''fordon'' som möjliggjordebekvämare transporter.Ett hinder för cykelresor är bl a regn och smuts frånvägbanan. Dagens cyklar är inte gjorda för att transporterasig utan regnställ och skydd vid dåligt väder.Trafikforskningsberedningen har medel till utveckling avtransportmedel. Det skulle vara möjligt att fördelamedel till utveckling av en cykelliknandetransportkonstruktion. Målet skulle vara att kunna förflyttasig dels i olika väderslag, dels kunna transportera mindreinköp, t.ex. matkassar och barn till dagis ochfamiljedaghem.Genom stimulans till utveckling av ett dylikt fordonskulle säkert intresse och tillgänglighet för dessa öka ochdärmed en förbättring av miljön i våra statskärnor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överföra medel tilltrafikforskningsberedningen (TFB), för utveckling av ettcykelliknande fordon med väderskydd ochtransportmöjlighet.
mot · GF02T919 · 1992-01-27 00:00:00 — Det blir alltmer uppenbart att järnvägen får en merframträdande roll i den framtida transportpolitiken. Detblir helt enkelt ett villkor för en sund transportekonomi,god energihushållning och effektiv miljöpolitik. Dettakräver mer av utvecklingsarbete inom järnvägssektorn. Detär i detta sammanhang en viss utlokalisering skall ses. Såvällöpande verksamheter som utvecklingsarbete bör medfördel kunna läggas i konkurrenskraft är beroende av att man kanerbjuda trafikanterna punktlighet och pålitlighet samt engod resmiljö. Detta underlättas av hög ambitionsnivåbeträffande rengörings- och underhållsservice på denvagnpark som kommer att användas. En regionallokalisering av sådan verksamhet förbättrar service ochdisposition av rullande material på norrlandslinjerna.Utvecklingsarbete är nyckeln till framtiden. Frågan omatt förlägga sådan verksamhet till och etablerasamverkan med Högskolan bör bli föremål för seriösutredning. Inte minst intressant är, att ta vara på kunskapenom de problem som möter järnvägsdriften under de hårdareklimatförhållanden som råder i landets norra delar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av visstransportforskning till .
mot · GF02U203 · 1992-01-27 00:00:00 — har förlorat många ungdomar under det 30 årlånga befrielsekriget. 100 000-tals unga har engagerat sig ibefrielsekriget. 50 000 har stupat i striderna.Många har flytt utomlands undan den etiopiskaockupationsmakten. Många familjer har sänt sina döttrarutomlands för att slippa se dem våldförda av etiopiskaofficerare och soldater.Därför saknar välutbildade människor somkan delta i återuppbyggnadsarbetet.Bristen på utbildade lärare är stor. F.d. EPLF-soldatergör viktiga insatser i genom att lära de småbarnen att läsa och skriva, men för de äldre barnen behövsutbildade lärare snarast.Situationen är densamma i den högre utbildningen.Bristen på välutbildade lärare är stor både i ''highschools''och på i av landet kommer att kräva mångatekniker med god utbildning. Det gäller vattenförsörjning,jordbruksutveckling, transportsystemet, industriutvecklingoch många andra områden. Få eritreaner har kunnat fåteknisk utbildning under de 16 åren av etiopisk ockupation.Bristen på sjukvårdspersonal är akut. Både läkare ochannan expertis saknas liksom utbildade sjuksköterskor. Detgäller också socialvården som måste ta sig an bl.a. 50 000föräldralösa barn och drygt 10 000 handikappade -- de flestaskadade i kriget. sköts barnhem o.d. av EPLF-soldater som arbetar frivilligt för att ge barnen en så trygguppväxt det är möjligt.Eritrea behöver snar hjälp av välutbildade människorför att komma över krigets följder.I bl.a. och bor många eritreaner som harbåde de specialkunskaper behöver och kunskaperom landets språk och kultur. De kan bli en viktig tillgång iåteruppbyggnadsarbetet.Många eritreaner i exil vill hjälpa till och med stöd frånde länder där de nu bor kan de bli en viktig del avutvecklingsarbetet. Att underlätta för eritreaner attåtervända hem är en viktig insats för återuppbyggandet avlandet.Sverige bör göra det möjligt för ett antaleritreaner att med ersättning återvända till . Stödetbör avse resekostnader för återflyttning för eritreaner iSverige, men också insatser för att börja en ny tillvaro i sittgamla hemland och då avse flyktingar från såväl Sverigesom andra länder. Stödet till återflyttande chilenare kanutgöra modell för en sådan Eritrea-insats och avse såvälstöd över arbetsmarknadsbudgeten som biståndsbudgeten.Det är viktigt att möjligheten att komma tillbaka till Sverigefinns kvar.Sverige bör dessutom ta upp frågan med andra länder ditmånga eritreaner flytt, för att få en så massiv insats sommöjligt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd för återvändande eritreaner,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kontakter med andra regeringarför gemensamma internationella insatser.
mot · GF02U204 · 1992-01-27 00:00:00 — är ett av jordens fattigaste länder. 30 årsbefrielsekrig är äntligen slut. Landet har fått en egenregering och en god grund för utvecklingsarbete.Kriget innebar stora umbäranden för folk ochmycket stora värden har gått förlorade. Den etiopiskaockupationsmakten misskötte den infrastruktur somitalienare och i viss mån engelsmän byggt upp underkolonialtiden. Vägar och järnvägar har förstörts. Bostäderoch andra byggnader har förfallit och på många håll skadatssvårt av bombningar. Så har t.ex. hamnstaden heltslagits sönder av etiopiska terrorbombningar.När befrielserörelsen (EPLF) tog över makten helt i maj1991, inleddes ett intensivt återuppbyggande.Det sker till stor del genom frivilligt arbete av bl.a.EPLFs medlemmar. För en ersättning bestående av mat ochhusrum bygger de vägar och hus, lär barn och vuxna att läsaoch skriva, tar hand om föräldralösa barn, röjer minor ochslagfält, deltar i jordbruksarbete och, snart sagt, i allt somär nödvändigt för att samhället skall fungera hjälpligt.För att kunna gå vidare behövs stöd utifrån.Eritrea saknar såväl material som kunskaper på mångaområden, t.ex. för såväl husbyggande, vattenförsörjningsom vägbyggnad, medicin och medicinsk utrustning, papperoch tryckkapacitet för utbildningsändamål och tidningar. (IEritrea finns bara en tidning som utkommer /vecka pågrund av bristen på papper. )Jordbruksutvecklingen hänger nära samman medvattenförsörjningen. Med vattenreservoarer som samlarregnvatten när de stora regnen kommer, kan man i flera avEritreas regioner få 2 skördar . En snabb insats pådet området kan göra att kan avföras från listan överländer som behöver katastrofhjälp i form av mat.Med en rejäl insats från omvärlden bör ha godaförutsättningar att inom en ganska snar framtid klara sinförsörjning och utveckling på egen hand.Dröjer hjälpen riskeras en motsatt utveckling.Människor sjunker allt djupare ner i fattigdom ochmodlöshet och vänjer sig vid vad katastrofhjälpen ger -- matför dagen.Sverige bör inleda ett utvecklingssamarbete medEritrea för att därigenom kunna göra en insats präglad avhelhetssyn och långsiktighet. Detta samarbete bör ske iliknande former som med s.k. programland. Förutom degoda sakliga skälen för ett sådant beslut, talar ocksåhistoriska skäl för det.Etiopien har varit s.k. programland ochhar under den tiden styrt hela eller delar av . Alltsåbör i vart fall en del av det svenska utvecklingsbiståndet hakommit också till del. När de båda länderna nu ärpå väg att gå skilda vägar -- i stor respekt för varandra --borde det vara naturligt att såväl som fårdel av svenskt bistånd.Under tiden sådana former för biståndet byggs upp böromfattningen av projektbistånd öka. I budgetpropositionenskrivs under rubriken att sådant bistånd ärangeläget, utan att det anges någon nivå. En precisering avbiståndet till är nödvändigt om det skall bli effektivt.Det är regeringen i som kan avgöra vilket biståndman vill ha. Det kan inte den etiopiska regeringen göra,vilket den heller inte har ambitionen att göra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om långsiktigt utvecklingssamarbetemed .
mot · GF02U205 · 1992-01-27 00:00:00 — Det finns en regering i . Det finns ett klartavgränsat territorium som kontrolleras av regeringen. Dennya etiopiska regeringen gör inga anspråk på att företrädaEritrea.När inom 1 1/skall folkomrösta om sin statustorde varje annat resultat än ett klart ja till självständighetvara helt osannolikt.När befriades från den etiopiska ockupationen imaj 1991, bildades en provisorisk regering, ledd avbefrielserörelsen, EPLF (Eritrean Peoples LiberationFront). Regeringen uttalade att man behöver föratt förbereda den folkomröstning man kämpat för och somslutligen skall avgöra förhållande till omvärldenockså formellt. Om förberedelserna går snabbare och manfår den hjälp som behövs utifrån kan den komma tidigareän maj 1993.Eritreanerna måste själva få avgöra närfolkomröstningen skall hållas. Internt i är det helleringet problem att den dröjer. Folket är engagerat i att byggaupp vad krig förstört och med att skaffa mat fördagen.Utvecklingsprojekt som vattenförsörjning, utbyggnadav en effektiv transportapparat, sociala insatser m.m.kräver också andra resurser än de egna. Förhållandet attfolkomröstningen ännu inte hållits och framtidastatus formellt ej klargjorts, får inte innebära attbiståndsarbete försvåras.Eftersom utgör ett land med en regering ocheftersom det föreligger mycket stora behov av snabbainsatser för utveckling och återuppbyggnad efter kriget börett långsiktigt utvecklingssamarbete inledas. börsnarast upprätta sådana förbindelser, som behövs för etteffektivt utvecklingssamarbete.Eritrea står inför mycket stora problem. Det finns enstark vilja, både hos befolkningen och regeringen att lösadem. bör underlätta det arbetet på allt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att upprätta de förbindelser medEritrea som är nödvändiga för ett effektivtutvecklingssamarbete.
mot · GF02U207 · 1992-01-27 00:00:00 — I regeringens proposition l99l/92:l00 Bilaga 4 föreslårföredragande statsråd ''att biståndsramen för budgetåretl992/93 fastställs till l4 460 milj. kronor, vilket motsvarar enprocent av den beräknade bruttonationalinkomsten förkalenderåret l992''(s l05).Enligt vår uppfattning bör detta bistånd också utgöra enprocent av alla de tjänster och varor som arbetandefolk kommer att producera under l992. Vi anser också attdet bör vara givaren som bestämmer gåvans innehåll ochinte mottagaren. Vidare att givaren skall skänka av det haneller hon har inte av det man inte har. Det innebär att vianser att det så kallade bundna biståndets andel av vårttotala bistånd skall öka.En del av vårt bistånd är oundvikligen obundet,nämligen den del som utgörs av vårt bidrag till olikainternationella organisationer. Men därutöver skall vi intege till exempel dollar eller D-mark som vi inte har utan somvi tvingas låna upp på den internationella valutamarknadenvarigenom vi ytterligare ökar vår utlandsskuld. Dennaupplåning framgår av vår negativa betalningsbalans medutlandet, vilket i realiteten innebär att svenska folket intealls ger en procent av vad vi kommer att producera underl992 utan blott en del och låter framtida generationer betaladen återstående delen. Det är inte något utslag av ideellverksamhet att låta framtida generationer betala vad vi i daganslår i bistånd till främmande länder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att andelen bundet bistånd av vårttotala anslag till biståndsram för budgetåret l992/93 ökas.
mot · GF02U208 · 1992-01-27 00:00:00 — ratificerade den 24september 1990. Konventionen innehåller bestämmelseravsedda att tillförsäkra barn grundläggande rättigheter ochatt bereda barn skydd mot övergrepp och utnyttjande.I storstäder lever tusentals barn ochungdomar på gatorna och försörjer sig på att stjäla, därföratt det är det enda sättet för dem att överleva. Detta gälleri hög grad . Enligt uppgift ska 492 barn hamördats bara i . Barnen skjutsdärför att de tvingas stjäla för att överleva. Affärsmän istaden ser detta som en nyttig upprensning. Verksamhetenfinansieras och organiseras dessutom av dem. Samma källauppger att det är i första hand poliser som på sin fritidverkställer dessa dåd. Det är ett sätt för polisen att få extrainkomster.FN har beslutat att förlägga en världskonferens ommiljövård till denna sommar. Sverigekommer att delta i denna konferens. Samma organ somutfärdat en konvention om barnens rätt förlägger nu enkonferens till ett land vars regering fullständigt blundar förkonventionens krav.Sverige bör därför inom ramen för samarbetet inom FNagera för att förbättra gatubarnens situation. Det vorelämpligt att i samband med påtala deoacceptabla förhållanden som gatubarnen lever under.Gatubarn finns inte bara i utan i mångastorstäder framför allt i . Barnen behöverhem, omvårdnad och utbildning. De svenskabiståndsinsatserna bör i högre grad inriktas på de fattigabarnens situation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gatubarnens situation.
mot · GF02U211 · 1992-01-27 00:00:00 — Internationellt utvecklingssamarbete -- som faller inomutrikesdepartementets C-anslag -- bedrivs genomutbildning och forskning samt genom multilateralt ochbilateralt bistånd. Forskningsanslagen är betydande. Ettflertal organisationer har byggts upp inom området förinternationellt utvecklingssamarbete. Inom vissa områdenkompletterar organisationerna varandra, inom andrasammanfaller verksamheterna. Samordnings- ochrationaliseringsvinster bör kunna uppnås om organisationerinom internationellt utvecklingssamarbete fusioneras.Nordiska afrikainstitutet är en sådan organisation.Institutet, som har till uppgift att i främja studietav afrikanska förhållanden, har för verksamhetsåret1991/92 ett förslagsanslag på . Man erhållerockså anslag för sin verksamhet från de nordiska ländernasamt från bl a AMS, SIDA och SAREC. verksamhet kan mycket väl överföras tilloch fördelas på Stiftelsen , SAREC ochSandö U-centrum. I samband med nedläggningen avNordiska afrikainstitutet analyseras institutets tidigarearbetsuppgifter för att bedöma om några av dessverksamheter helt kan bortrationaliseras.Förstärkning av statsbudgetenSom en följd av den föreslagna nedläggningen avNordiska afrikainstitutet föreslås att statsbudgetenförstärks med vilket belopp motsvarar anslagettill för /93.Stiftelsen , SAREC och U-centrumskall åläggas att genom intern rationalisering hantera sinaförändrade arbetsuppgifter utan någon höjning avstatsanslagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt för /93 inte anvisar någramedel till .
mot · GF02U213 · 1992-01-27 00:00:00 — För många utvecklingsländer är tillvaratagandet av deegna kulturtraditionerna och utvecklandet av den egnanationella kulturen av utomordentlig betydelse.Historisk forskning, uppbyggande av nationella ochregionala museer, stöd till utgivning av den nationellalitteraturen, stöd till kulturtidskrifter, arbetsstipendier föryngre lovande konstnärer och författare kan vara någravägar på vilka ett utvecklingsland kan levandegöra sin egenkulturella särart, och föra sin kulturtradition vidare.Det är utomordentligt viktigt att bevara -- inte förlora --ländernas kulturella särart, somutvecklingsprocessen fortskrider. Därför är det särskiltangeläget att arbeta med kulturmål i biståndspolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturmål i biståndspolitiken.