mot · GG02Jo10 · 1992-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:130 Vissa jordbrukspolitiska frågor har svenskt politiskt arbete handlat omförberedelse för ikraftträdande. Dejordbrukspolitiska frågorna berörs inte av . Dekonkurrensfördelar som andra näringar kan hoppas fågenom avtalet kommer jordbruket först att kunna få vid ettmedlemskap i . Då får svenskt jordbruk möjlighet attkonkurrera på likvärdiga villkor med det europeiskajordbruket.Vår uppfattning är att man i ser jordbruket somen tillgång i den regionalpolitiska utvecklingen. Det innebäratt jord- och skogsbruket bör räknas som positiva faktorer ien landsbygdsutveckling.Under kampanjen ''Hela ska leva'' fick vi mångabevis på både viljan och förmågan att utveckla landsbygden.Vårt öppna landskap är en mycket positiv faktor förturistnäringen. Den förändrade syn på jordbruket som komtill uttryck i omställningsprogrammet hotar stora delar avåkern i skogs- och mellanbygderna. Kommer dennaåkerareal att beskogas förändras förutsättningarna förturistnäringen.De lantbrukare som hävdar de öppna markerna harbegränsade möjligheter att tillgodogöra sig intäkter avturistnäringen. En möjlighet för lantbrukarna att få del avdessa intäkter vore genom ett arealbaserat direktstöd frånstaten. Arealersättningen bör utformas så att den förutomden brukade åkern även omfattar ängsmark och betadhagmark.I skogs- och mellanbygderna har mångalantbrukshushåll inkomster från annat håll än jordbruket.Detta innebär att man med en ringa stödinsats medverkartill att en levande landsbygd bevaras. En ytterligareavfolkning kan medföra att nu nödvändig service avvecklasoch försvinner. Sysselsättningssituationen är nu sådan attvarje möjlighet bör tas tillvara att bevara och utvecklaarbetstillfällen.Den globala försörjningssituationen motiverar attSverige upprätthåller en hög beredskap för en ökadlivsmedelsproduktion. Detta talar för att inte låtaåkermarken beskogas.Med en samordnad marknadsföring avlivsmedelsprodukter på Europamarknaden bör det finnasförutsättningar att avsätta produkter till den del avmarknaden, som efterfrågar livsmedel som odlats medminimala insatser av bekämpningmedel och konstgödsel.Med den samverkan som skett mellan staten och jordbruketär det naturligt att staten fullföljer samarbetet ochmedverkar till att svenska livsmedel etableras påEuropamarknaden.Mot bakgrund av ansökan i EG är det rimligtatt söka uppnå likformighet på exportområdet särskilt medtanke på jordbruksproduktionens årsmåns- ochsäsongsvariationer. EG tillämpar ett system medexportsubventioner.Företrädare för näringen menar att en EG-anpassningredan nu skulle medföra sänkta livsmedelspriser. Sänktaspannmålspriser genom ett införande av ettarealbidrag. har länge hävdat att ettarealstöd till den brukade arealen är att föredra eftersomdet ger förutsättningar för att större delen av stödetkommer lantbrukarna till del.I propositionen anförs att sedan EG våren 1992beslutade om en reformering av den gemensammajordbrukspolitiken, som bl a innebär införandet av ettarealbidrag med trädeskrav inom vegetabilieodlingen,framstår det som uppenbart att beslut omlivsmedelspolitiken i sig är otillräckligt för att åstadkommaden anpassning som krävs till förhållandena inom EG.Enligt vår uppfattning innebär ett försteg ijämförelse med de villkor som gäller för den svenskaspannmålsodlingen.En jämförelse med de regler som finns inom EG ger vidhanden att drygt hälften av EG:s jordbruksareal inryms inuvarande regler för regionala stödprogram. Ettöverförande av dessa regler på svenska förhållanden kundemedföra att inte bara det norrländska jordbruket får särskiltstöd utan även jordbruket i och Svealandsskogsbygder. Ett särskilt arealstöd för dessa arealer skulleinnebära både ett stöd för jordbruket i dessa bygder och ettstöd till animalieproduktionen.Propositionen föreslår att prisregleringsavgiften påhandelsgödsel och bekämpningsmedel avskaffas. Miljöavgiften på bekämpningsmedel ärviktbaserad under det att regleringsavgiften påbekämpningsmedel varit dosbaserad. Ur miljösynpunktsynes den dosbaserade avgiften vara att föredra. Ettborttagande av regleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel ger ett visst utrymme för en höjning avmiljöavgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel.Med det gränsvärde vi kommer att få för kadmium ihandelsgödsel är det befogat med en miljöavgift påkadmium.En förändring av miljöavgifterna borde kunnaaccepteras av näringen under förutsättning att helamiljöavgiften återgår till jordbruket i form av arealstöd. Inuläget används av avgiften förolika objekt som borde finansieras direkt av statsmedel.Ett effektivt arealstöd bör ligga minst i nivå förslag. Miljöavgifterna kandelfinansiera detta stöd.Propositionens förslag om en minskning avdirektbidragen till jordbruket motiveras av allmänt kärvatider, eftersom de flesta nu drabbas av olikainkomstminskningar eller ökade finansiella kostnader.Även lantbrukare drabbas av ökade kostnader när räntornavarit höga. Man kan räkna med att flera tusenlantbruksföretag hotas av konkurs vid en ytterligarelönsamhetssänkning. Lägg därtill att skörden blivitväsentligt lägre än normalt. Detta talar för att jordbruketför året bör få behålla samma direktstöd som förrabudgetåret. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införandet av arealstöd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förändring och omläggning avmiljöavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel ochatt dessa avgifter i sin helhet skall gå tillbaka till jordbruketgenom arealstödet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om marknadsföringsstöd för ochexportfinansiering av jordbruksprodukter.