ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02K806 · 1992-01-27 00:00:00 — nyhetsinformation och litteratur() har till uppgift att göra nyhetsinformationoch litteratur tillgängliga för begåvningshandikappade,döva afatiker m.fl. Det är grupper i samhället som är de ikulturellt avseende mest eftersatta. Det är sombestämt att lättlästa böcker och en lättläst nyhetstidning skages ut och att en särskild stiftelse ska svara för utgivningen.Stiftelsens verksamhet är ännu i ett uppbyggnadsskede.Det etappmål som i olika sammanhang nämnts förverksamheten om att 20 böcker ska ges ut och att ennyhetstidning ska utkomma har ännu inte nåtts.Tvärtom har utgivningen av såväl böcker som tidningsjunkit. Stiftelsen riskerar att komma in i en ond cirkelgenom att stiftelsens produkter inte är nog kända bland dekonsumenter man vänder sig till som en effektivmarknadsföring inte kan bedrivas av ekonomiska skäl.I årets budget görs en stor satsning på kulturområdet,men inte när det gäller att tillgodose de mest eftersattagruppernas behov. Därför har inte fått deytterligare 4 miljoner som de äskat i sin anslagsframställan utanendast en kostnadsuppräkning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat stöd till .
mot · GF02K807 · 1992-01-27 00:00:00 — Förslag till statsbudget för /93 Sänkt stöd till politiska partierI förslaget till statsbudget har i form av ett förslagsanslag avsatts till stöd förpolitiska partier (andra huvudtiteln ). Medelstilldelningen sker enligt lagen om statligt stödtill politiska partier.Ny demokrati har i en särskild motion lämnat singrundläggande syn på såväl det statliga som det kommunalastödet till politiska partier. Stödet bör för budgetåret1992/93 sänkas till av det nuvarande stödet ochdärefter till för /94 och till för /95, allt i dagenspenningvärde.Eftersom medelstilldelning sker enligt lag kan det blierforderligt att ändra lagen för att tillgodose syftet medmotionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Stöd till politiska partier /93 sänker anslaget med 35272000kr. och i stället anvisar 105000000kr.,2. att vid bifall till yrkande 1 beslutar deändringar i lagen om statligt stöd till politiska partier somkan anses erforderliga.
mot · GF02K808 · 1992-01-27 00:00:00 — Stödet till de politiska partierna från stat, landsting ochkommuner uppgår till sammanlagt ca 790 milj.kronor. Därutöver får partierna diverse gratistjänsteroch gratishyror. Skattebetalarna ger alltså sina politiskaorganisationer minst en miljard ! Är detta skäligt?Besparing och återhållsamhet är ofta budskapetfrån politikerna till allmänheten. Det är då viktigt att föregåmed gott exempel. Dessutom finns det anledning beaktaden gamla iakttagelsen att trappor med fördel städasuppifrån.Det är givetvis inte bra att politiker beviljar förmåner tillsina egna partier. Ett visst allmänt stöd är dock väsentligtför att undvika ekonomiskt inflytande i politiken från andrasärintressen. Ett partistöd, som är måttligt ochvälmotiverat, skulle säkerligen stödjas av stor majoritet avväljarna.Partistödet har dock vuxit till helt orimliga proportioner.Genom sin utformning och sin omfattning cementerarpartistödet dessutom den rådande politiska maktstrukturenoch gör det mycket svårt för nya opinioner att få genomslag.Partistödet försvårar alltså politisk dynamik ochförnyelse och utveckling.Vi anser därför att det är hög tid att ändra på systemetså att partistödets omfattning successivt reduceras samtidigtsom reglerna ändras så att nya opinioner ges rimligekonomisk möjlighet att slå igenom.Det statliga partistödet bör sålunda för budgetåret1992/93 utgå av 1991/budgeterade belopp,för budgetåret 93/94 och för budgetåret 94/95 med50%, allt i dagens penningvärde.Den föreslagna sänkningen för /93framgår av en särskild motion.Stöd för partier som bildats på nya opinioner bör utgåtill partier som har av väljaropinionen bakom sig såsomdetta uppmäts i tre på varandra följandeopinionsmätningar. Stödet skulle därvid kunna utgå underett år efter den senaste mätningen av dessa tre mätningarmed minst 1%.Även om den nuvarande 4-procentsspärren förrepresentation i kvarstår bör alltså detekonomiska partistödet finnas fr.o.m. 1%.1-procentsgränser skulle även tillämpas av kommuneroch landsting vid fördelningen av deras ickemandatberoende partistöd.Regler om statligt partistöd finns i lag om statligt stöd tillpolitiska partier. I kommunallagen finns numeraföreskrifter om kommunalt partistöd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sänkt statligt partistöd attunder /93 utgå av nuvarande belopp, /94 , /95 , allt i dagens penningvärde,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i kommunallagen att motsvarande sänkningar avpartistödet kan ske i kommun och landsting,3. att om yrkande 1 bifalls hos regeringenbegär förslag till sådan ändring i lagen om statligt stöd tillpolitiska partier att syftet med yrkande1 tillgodoses,4. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om statligt stöd till politiska partier att vad imotionen anförts om att ett proportionellt stöd även skallutgå till partier av väljaropinionen bakom sig kangenomföras,5. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i kommunallagen att vad i motionen anförts om attett proportionellt stöd även skall utgå till partier av väljaropinionen bakom sig kangenomföras.
mot · GF02K809 · 1992-01-27 00:00:00 — Den hotande flygkatastrofen i närheten av Arlandaunder julhelgen är något som engagerat de flesta svenskar.Händelsen aktualiserar frågan om en officiell svenskflygutmärkelse -- i likhet med sådana som finns i andraländer.Den . 1960 instiftade konung avDanmark på försvarsministeriets förslag ''Medaljen forudmaerket lufttjeneste''. Den kan tilldelas piloter och andrabesättningsmedlemmar för särskilt förtjänstfull och utmärkttjänst i luften, antingen genom att under en lång tjänst haverkat som inspirerande exempel för andra eller vid ettenskilt tillfälle under kritiska förhållanden ha räddatmänniskoliv genom kallblodighet och utmärktaflygaregenskaper. För likartade kriterier utdelas den år 1982instiftade ''Forsvarets medalje for edel dåd'' av Norgeskonung på försvarschefens framställan; den är dock avseddför samtliga försvarsgrenar.Frånsett egentliga krigsdekorationer torde de bådabrittiska '''' och '''' instiftade1918 vara de båda äldsta flygutmärkelser som även kanutdelas i fredstid. Den franska ''Médaille d'honneur del'Aeronautique'' instiftades däremot 1921 för civilflyget isilver och guld, men utdelas utan hänsyn till tjänsteår iexceptionella fall och efter visad rådighet -- även postumt.I mars 1938 instiftade dåvarande Stockholms-Tidningenen guldmedalj att utdelas för att hugfästa minnet avdet förflutna årets förnämligaste flygbragd och stå öppen förvarje svensk flygare inom luftfartens samtliga grenar.Pristagaren skulle utses av en nämnd bestående av --förutom tidningen -- representanter för den svenskaluftfartens fyra huvudkategorier -- flygvapnet, privat- ochsportflyget, trafikflyget och luftfartsmyndigheten. Idecember avgjordes en pristävling om medaljensutformning. Den skapades av vasaloppsmedaljens faderskulptören och visar på åtsidan en örn medinskription på frånsidan och bäres -- enligttjänstereglementet även till uniform inom försvarsmakten --i ett ljusblått band.Medaljen ''för berömlig flygargärning'' har inallestilldelats 39 svenska flygare, och då avAftonbladet. Den förtjänar att återupplivas. En numeraobsolet medalj kunde ''förstatligas'' och därmedtillgodogöra sig dennas renommé i flygarkretsar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten medalj för berömlig flygargärning bör införas i enlighetmed vad som anförts i motionen.
mot · GF02K811 · 1992-01-27 00:00:00 — Avveckling av lagar m.m Det är en nödvändighet att vårt samhälle byggs på enlagbunden ordning. Det är också nödvändigt att alla delagar och förordningar vi har är sådana att de förstås bådeav den allmänhet som skall följa dem och de myndighetersom skall tillämpa dem i sitt arbete. Så är dessvärre alltidinte fallet.Alexis de Toqueville skriver i sin bok ''Om demokratin iAmerika'' (1837!) att han ser framför sig ett framtidasamhälle som är så hårt styrt av ett finmaskigt nät av regleratt inte ens den mest särpräglade individ får en möjlighet attavvika från ett gemensamt mönster. Många upplever att vii vårt land är mycket nära den visionen nu ett och efter det att boken skrevs.Sant är att hela vårt regelverk med lagar, förordningar,föreskrifter etc. är mycket svårgenomträngbart. Våra äldstalagar är över och kompletterade med allabestämmelser som har kommit till därefter och ännu ärgällande -- om än i vissa fall obsoleta. De upptar ettoförsvarligt stort antal hyllmetrar. Som ovan antytts innebärdet att inte bara allmänheten utan även tjänstemän vid vårasamhällsinstitutioner är osäkra om olika regeldetaljer ochderas tolkningar. Det måste tvärtom vara så att det ärreglerna som genom sin klarhet skall ge stadga ochsäkerhet.Till detta kommer den principiellt grundläggande regelnatt i ett fritt samhälle med självständiga individer, och därutvecklingen bygger på ett fritt tänkande och möjlighetentill ett praktiskt genomförande av många och nya idéer, skalllagarna vara till för att skydda och skapa rättvisa, men fårinte hämma och hindra framåtskridandet. Många uppleveri dag det svenska regelverket som hämmande. Mängdengällande bestämmelser är orimlig. Jag anser att denlagstiftande makten i borde initiera enlagavvecklingsperiod. Genom färre lagar skullerättssäkerheten faktiskt också kunna öka.Beslut bör fattas om att samtliga offentliga myndigheter åläggs attrensa bort onödiga regler samt att i konsekvens därmedockså efter genomgång avvecklar lagar imotsvarande grad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avveckling av lagar m.m.
mot · GF02K813 · 1992-01-27 00:00:00 — Nationaldagen bör bli helgdag Vi svenskar behöver bli mera medvetna om att vi ärmedborgare i ett väldigt bra och fint land. Alltför oftaklagar vi så mycket på företeelser att vi glömmer bort hurfint det är att bo i Sverige.Det är ett bra skäl till att Nationaldagen, , bör firassom helgdag.Det är vår övertygelse, att ett sätt att motverka denfrämlingsfientlighet som tycks sprida sig i vårt land, är attstärka nationalkänslan. Medvetenhet om vilka vi är och omvårt svenska kulturarv motverkar rädsla i mötet medfrämmande kulturer. Rädsla för det främmande, detokända, oftast omedveten, är början till det som senareunder dåligt inflytande kanske utvecklas till främlingshatmed yttringar som vi på allt sätt vill motverka.Nationaldagen, , bör därför firas som helgdag.I är det och som firar TrettondagJul som helgdag. I övriga är det endast ,, och som har samma sed. Vi är välmedvetna om den mycket gamla tradition somtrettondagsfirandet har. Men eftersom den kommer somsista helgdag av många i samband med jul- ochnyårsfirandet borde den vara umbärlig i jämförelse medbehovet av Nationaldagen som helgdag.Trettondag Jul, den ., bör därför tas bort somhelgdag och ersättas med Nationaldagen, . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nationaldag skallfiras som helgdag och att trettondag jul, den 6januari, avskaffas som helgdag.
mot · GF02K814 · 1992-01-27 00:00:00 — Anslaget till kungliga hov- och slottsstaterna I då statsförvaltningen i övrigt skall bantas ocheffektiviseras är det inte rimligt att kungliga hovstaten gesett påslag på . Även främmande statsöverhuvudensamt beställare av högtidliga invigningar och kungliga talmåste ha förståelse för att man något drar ner på utgifterna.Vi föreslår oförändrat anslag.De kungliga slotten tillhör vårt kulturarv och skallvårdas väl. Men , andra statliga ochkommunala kulturmiljövårdare samtkulturmiljöfolkrörelser borde ha möjlighet att göraavvägningarna hur knappa medel skall fördelas mellan olikaändamål. Vi anser därför att slottsstaten skall ha oförändratanslag och att den föreslagna uppräkningen överflyttas tillkulturdepartementets anslag B 31 till kulturmiljövård. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Kungliga hovstaten (A1), /93 anvisar . mindre än vadregeringen föreslagit,2. att beslutar att den av regeringen föreslagnahöjningen av anslaget till De kungliga slotten (B1) på . överförs till anslaget för Kulturmiljövård (B31).
mot · GF02K815 · 1992-01-27 00:00:00 — Stadgarna för nyhetsinformationoch litteratur är fastställda av regeringen . LL-stiftelsenhar till ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning förbegåvningshandikappade samt att ge ut lättlästa böcker.Verksamheten riktar sig till starkt eftersatta grupper isamhället vilkas behov av nyhetsinformation och litteraturinte tillgodoses på något annat sätt. Det gällerutvecklingsstörda, läsotränade barndomsdöva, afatiker ochmänniskor med grava läs- och skrivsvårigheter. Men ocksåinvandrare som lär sig svenska kan ha mycket god hjälp avLL-stiftelsens tidningar och böcker.I sin fördjupade anslagsframställan har stiftelsen begärt1 för att höja ambitionsnivån på verksamhetensbåda sidor, att stiftelsekapitalet höjs genom ettengångsanslag på samt att hela detstatliga bidraget ska betalas ut vid budgetårets början.Med hänvisning till att handikapputredningen kommeratt lägga fram sitt slutbetänkande och att vissaförslag kan komma att beröra förslårministern att stiftelsens begäran avslås.Vi anser inte att detta är skäl för avslag.Handikapputredningen arbetar så vitt oss är bekant medmer övergripande och principiella frågor påhandikappområdet än anslaget till LL-stiftelsen.Skulle det ändå vara så att handikapputredningen under1992 kommer med förslag som radikalt skulle förändra verksamhet och ekonomi, så torde det eftersedvanlig remissomgång, proposition ochutskottsbehandling dröja minst till 1994 innan dessa förslagkan träda i kraft.Det är synnerligen angeläget att gesmöjlighet att fortsätta sin verksamhet och utveckla den.Vänsterpartiet föreslår därför att beviljas utöver vad regeringen har föreslagit. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Bidrag till och litteratur för /93anvisar . utöver vad regeringen har föreslagiteller således .
mot · GF02K816 · 1992-01-27 00:00:00 — Synskadades behov av läns- och kommuntaltidningar Kommun- och länstaltidningar för synskadade hartillkommit . De har till uppgift, dels attersätta den information synskadade går miste om p.g.a. atttryckt information inte görs tillgänglig för synskadade, delsatt förmedla handikappinformation.Före beslut om stöd till radio- ochkassettidningar och tillkomst, var denviktigaste uppgiften för taltidningarna att speglainformationen i dagspressen, men också annan informationhar varit viktig. Det har dock stått klart atttaltidningarna måste komma att spela en annan rollefterhand som dagstidningarna gör egna talversioner försynskadade.Utöver dagspressen saknar synskadade information somsamhällsinformation, tidningar/tidskrifter,organisationsinformation, konsumentupplysning m.m.Kommun- och länstaltidningarna har även innehållit sådaninformation, dock i alltför begränsad omfattning.Synskadades informationssituation är sådan att den inteinom överskådlig framtid kommer att kunna tillgodoses.Även om exempelvis alla dagstidningar skulle ge utkassettversioner får inte hela innehållet i den trycktadagstidningen plats på en kassett. Det finns också behov avatt kunna nå ut till synskadade med information omverksamhet och service som bedrivs just för synskadade.Det kan vara information om nya hjälpmedel, vilkatidningar som finns på kassett, nya talböcker, regler förfärdtjänsten, , ledsagartjänsten o.s.v.Kommun- och länstaltidningarna utgör den endakanal som vänder sig just till synskadade och som görs medsärskild hänsyn till att målgruppen utgörs av synskadadeläsare. Därför är det viktigt att dessa tidningar inte läggs nernär nu alltfler dagstidningar kommer ut i talversion. Deninformation som ges i kommun- och länstaltidningar är detingen annan som tar över ansvaret för. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läns- ochkommuntaltidningarnas betydelse.
mot · GF02K817 · 1992-01-27 00:00:00 — En fri och mångfaldig tidningsflora utgör ett viktigtinslag i en levande demokrati. Koncentrationsprocesseninom media, som vi tar upp i en annan motion, samt denökande konkurrensen från etermedia utgör ett hot motdenna mångfald. Presstödet behövs som ett sätt attavvärja -- eller åtminstone mildra -- detta hot. Till dettakommer den lågkonjunktur för annonser som varit. Enneddragning av presstödet nu skulle ta knäcken påeffekterna av den nu gryende uppgången för annonsernaoch slå ut en rad tidningar.Vi föreslår att avslår regeringens förslag attdels skriva ned driftsstödssatserna/beloppen , delsatt minska utvecklingsstödet med . Vårt förslagkostar därmed 11 + 22 = mer än regeringens förslag.Realt lär detta ändå innebära en reduktion av det totalastödet på storleksordningen jämfört medinnevarande budgetår.Men man måste också långsiktigt ifrågasättafördelningen av presstödet. Bo Präntare har gjort ensammanställning av samhällets totala stöd till dagspressendär han till det direkta stödet i form av drifts-, utvecklings-och distributionsstöd (totalt ca 1990) har lagt''indirekt presstöd'' i form av momsbefrielse ochreklamskattereduktion (totalt ca 1172 + 593 = 1765 mkr1990). Det visar sig då att , ochAftonbladet blir de tre största bidragstagarna med ca 211,210 resp i stöd.Det kan således med skäl ifrågasättas om presstödet ärutformat på det sätt som bäst gynnar mångfalden. Enutredning bör därför tillsättas för att se över om presstödetkan omformas så att det bättre tillgodoser målen ommångfald och allsidighet i pressen. En möjlighet attöverväga är en successiv nedtrappning avreklamskattereduktionen för dagspressen och att de på såsätt frigjorda medlen ges i ökat direkt presstöd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Driftsstöd till dagspressen (C 5) /93 anslår . utöver vadregeringen har föreslagit eller således ,2. att till Utvecklingsstöd till dagspressen (C 6)för /93 anslår . utöver vadregeringen har föreslagit eller således ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att omfördelapresstödet.
mot · GF02K818 · 1992-01-27 00:00:00 — Av svårbegripliga skäl -- i varje fall i en demokrati --gäller mycket särskilda regler och subventioner för svenskdagspress. Sålunda är dagstidningarna genomgåendemomsbefriade (så ej veckotidningar). Vidare utdelas storasummor av skattebetalarnas pengar i form av s k presstöd.Stödet till dagspressen utgår i form av driftsstöd (440milj kr /92), utvecklingsstöd (35 milj) ochdistributionsstöd (79 milj).I förslaget till statsbudget /93 föreslås ensänkning av driftsstödet till med hänsyn till det rådandestatsfinansiella läget, utvecklingsstödet föreslås sänkt till13,av samma skäl och distributionsstödet föreslåshöjt till 81 milj kr.Det finns anledning misstänka att särreglerna fördagspressen inte kommit till för att i första hand skydda detfria ordet, den fria opinionsbildningen och konsumenternasbästa utan att den som så mycket annat skall tillfredsställade stora särintressena inom det ekonomiskt politiskaetablissemanget.I en situation där efter den beryktadeskattereformen högtidligen momsbelagt alla varor ochtjänster utan hänsyn till hurvida som nation kantjäna på det eller inte är det märkligt med undantaget fördagspressen.Det fria ordet görs beroende av de politiskamakthavarnas beslut ..... Hur fritt blir det ordet?I ett land där man just skall bryta gamla socialistiskaplanekonomiska tankebanor subventioneras det friaordet..... planekonomiskt!I ett land där hart när varje dagstidning har en klarpartipolitisk bindning beslutar partipolitikerna omsubventioner och skattelättnader.I ett land vars nya regering högtidligen anför skäl för frikonkurrens och mot statlig styrning... styrs denopinionsbildande dagspressen genom statliga beslut.Det finns ännu fler sätt att visa att presstödet inte hörhemma i ett fritt, öppet, demokratiskt land och att detdärför förhoppningsvis är dags att ta bort presstödet iSverige.Presstödet bör successivt avvecklas . Ett förstasteg bör kunna tas . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett detaljeratförslag till en successiv avveckling av presstödet ,2. att till Driftsstöd till dagspressen /93 anvisar ett förslagsanslag på 310 000 000kr. (elfte huvudtiteln ),3. att till Distributionsstöd till dagspressen /93 anvisar ett förslagsanslag på 54 000 000kr. (elfte huvudtiteln ).
mot · GF02K819 · 1992-01-27 00:00:00 — Stödet till radio- och kassettidningar Stödet till radio- och kassettidningar är så utformat attde synskadades valfrihet begränsas. Detta stämmer inteöverens med regeringens synsätt att handikappade skall geslikvärdiga villkor med dem som ej har handikapp.Såväl flerdagstidningar som endagstidningar med litenupplaga missgynnas av det regelsystem som gäller.Tidningar med en upplaga på mindre än 16.000 exemplarhar svårt att få ekonomiskt underlag för att komma ut somradio eller kassettidning. En tidning som exempelvisÖstgöten, med en upplaga på knappt 7.000 exemplar, måstekomma upp i av upplagan som radio- ellerkassettidning för att uppfylla kravet på ett högstastödbelopp på /abonnemang. Normalt beräknasantalet abonnenter vara av den trycktaupplagan.Vid utformningen av stödet till radio- ochkassettidningar måste särskild hänsyn tas till tidningar medsmå upplagor. Regeringen bör därför finna bättre reglerinom de rådande stödformerna, regler som gynnarmångfald och valfrihet på radio- ochkassettidningsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändrade regler för stöd tillradio- och kassettidningar.
mot · GF02K820 · 1992-01-27 00:00:00 — Ordnar har varit ett sätt för en stat att belönasina medborgare för viktiga och betydelsefulla insatser.Från början fungerade ordnar som en sätt att visauppskattning och var ofta förknippade med särskildaförmåner. I modern tid har dock ordnar endast inneburit atten enskild medborgare erhållit bevis för statens tacksamhet.I togs möjligheten för rikets statschef att utdelaordnar bort i och med den nya grundlagen. Densocialdemokratiska majoriteten ansåg att ordensväsendetvar ett förlegat och odemokratiskt belöningssystem somtillhörde det förgångna.Det märkliga i detta sammanhang var dock att utländskamedborgare inte ansågs omfattas av de socialistiskajämlikhetssträvandena. Ordnar delas nämligen fortfarandeut till medborgare i andra länder. Konungen, ellerdrottningen, har, som enda svenska medborgare, dock iegenskap av de kungliga ordnarnas Herre och Mästare, rättatt erhålla de svenska ordnarna.Den andra underligheten är att de tidigare ordnarnaersattes av ett medaljsystem. Förtjänta svenska medborgarefår av konungen medaljer av olika slag. Det är bl.a.Illis quorum och det är konungens medalj i olika storlekar.Behovet för statsmakten att visa uppskattning finns såledeskvar, som formerna för detta är minst sagttorftiga.Vi bör nu ta steget helt ut och återigen förläna ävensvenska medborgare de kungliga ordnarna. finns iprincip endast två kungliga ordnar kvar. Det är denförnämsta av dem alla, Serafimerorden, som i principendast tilldelas medlemmar av kungliga familjer ochprominenta statschefer. Den andra är ,som delas ut i ''parti och minut'' på svenska statsbesök ochvid statsbesök i riket. De två andra ordnarna, den välkändaVasaorden och den mindre kända Svärdsorden, som iprincip endast gavs till officerare, avskaffades helt 1975.Sverige bör således ta steget ut och göra som alla andraländer i gör med sina medborgare; ge dem rätten atterhålla ordnar. bör de avskaffade Vasa-respektive Svärdsorden återupprättas.Konungen kan t.ex. på regeringens uppdrag förlänamedborgare ordnar . På sin egenfödelsedag , på nationaldag den 6 junisamt på . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att åter ge svenska medborgarerätten att erhålla svenska ordnar,2. att beslutar återupprätta ochSvärdsorden.