mot · GG02Ub15 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:1 Universitet och högskolor -- frihet för kvalitet Propositionen föreslår att yrkesexamen bör avslutautbildning som är inriktad mot yrke där det finns olikaformer av officiellt fastställd legitimation ellerbehörighetskrav. Skälen att behålla yrkesexamina utökasäven till att gälla de utbildningar som syftar till vård samtomsorg om barn och gamla.Förslaget till avreglering av högskolan innebär en viktigkursändring, som bl.a. innebär att svensk högskolepolitikkan knyta an till europeisk universitetstradition. Inte minstde högt uppsatta kvalitetskraven är viktiga med tanke på enframtida gemensam europeisk arbetsmarknad.När det gäller vissa yrkesexamina, t.ex. inom vård- ochomsorgssektorn finner vi det dock egendomligt att en radviktiga yrkesgrupper saknas bland de uppräknade. Det haranförts att vissa yrken kräver legitimation och att dessa iberörda fall kan hänskjutas till legitimationsansvaret.I yrken inom vård och omsorg liksom i utbildningar avviss längd byggda på vetenskap är det emellertid viktigt attsjälva utbildningen och examinationen kan utgöra entrygghet för människor som är i behov av deras tjänster. Detfinns alltså ett antal yrken som av sådana skäl borde avslutasav en yrkesexamen. Viktiga områden saknas ipropositionen.Dessa yrken är:Dietister, hörselvårdsassistenter, laboratorieassistenter,miljö- och hälsoskyddsinspektörer, optiker,ortopedingenjörer och -tekniker samt tandtekniker.Samtliga dessa yrkesutövare har ett yrkesansvar därallmänheten har rätt att kräva en vissauktorisation/behörighet för att kunna känna trygghet ochtillit.För dietister, hörselvårdsassistenter, lab.assistenter,ortopedingenjörer samt miljö- och hälsovårdsinspektörerfinns f.n. av UHÄ fastställda utbildningar på 90--120 poäng.För tandteknikerna planeras en 3-årighögskoleutbildning.När det t.ex. gäller dietisterna är yrket ungt ochallmänhetens kunskap om vilka krav som kan ställas på enadekvat utbildning är dåliga. Propositionens förslag lämnarvägen öppen för personer att arbeta som ''dietister'' utan attha en tillräckligt god utbildning, vilket kan vara direktskadligt för patienter med allvarliga sjukdomar och därdieten kan vara av avgörande betydelse försjukdomsförloppet.Inom samtliga dessa yrken kan det finnas en risk attpersoner kan ''ta'' en yrkestitel, som de inte alls ärberättigade till och att människor kan bli felbehandlade närde i god tro söker sig till en ''specialist''. Urtrygghetssynpunkt torde därför ytterligare krav resas pålegitimation av alltfler yrkesgrupper -- en fråga som redanidag är föremål för utredning bl.a. vid socialstyrelsen.Redan examenstiteln bör kunna utgöra ett visst mått avtrygghet för allmänheten.I EES-propositionens generella direktiv sägs att''yrkesutövare med högre utbildning som inte är reglerad iett land kan få rätt att utöva yrket i ett annat land där yrketomfattas av en nationell reglering''. Det bör därför finnasminimidefinitioner för sådana yrken som i andra länder harlegitimation/auktorisation, t.ex. dietister/näringsterapeuteri , , m.fl. länder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ovan uppräknade yrkesgrupper bör ingå iexamensordningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det bör finnas minimidefinitioner för sådana yrken somi andra länder har legitimation, t.ex.dietister/näringsterapeuter i , , m.fl.länder.