mot · GF02Ub261 · 1992-01-27 00:00:00 — Tänk om man satsade lika många miljoner på att fåpojkar/män att bli intresserade och vilja lära sig hushåll,barnavård och samlevnad som man satsar miljoner på attstimulera flickor att satsa på teknisk utbildning. Vi ärövertygade om att denna satsning skulle ge välfärden ettordentligt uppsving. Då lägger vi i ordet VÄLFÄRD: ettland där människor MÅR BRA. Vi är lyckligt lottade att boi ett land som länge varit förskonat från krig ochnaturkatastrofer och vi har en mycket hög materiellstandard -- men ändå -- många mår inte bra. Man glömde iall välfärden bort värdet i sysslorna med allt det vardagliga.Man möter en utbredd besvikelse överkonsumtionssamhället. Över att satsningen på att köpa ochäga prylar inte ger mer. Över att man går miste om såmycket när man inte själv är med och tillverkar det manbehöver. generationers verklighet var rikaregenom att man var mer delaktig. Vi borde ägna merautbildningstid åt konsumtionsfärdigheter som kultur,konversation, kulinariska kunskaper -- ja över huvud tagetsådant som gör oss skickliga i att njuta av livet.Lönearbetet kommer ytterligare att minska iomfattning, och de arbetsuppgifter som marknadssektornerbjuder blir alltmer monotona. Arbetet svarar inte motmänniskors behov av att utnyttja egen kapacitet ochförmåga. Fritidsarbetet får därför en allt större betydelseför att ge livet mening -- och för att vi skall må bra.Hushållsarbete är både omväxlande och skapande -- OMMAN KAN DET -- och ger många tillfällen till njutning.Att det dessutom med en ganska ringa ökad arbetsinsatsger en stor ekonomisk är ju en ytterligare positiveffekt.Allt det här är internathushållsskolan/lanthushållsskolansuverän på. Det är många elever som kan vittna om värdetoch glädjen i allt det egenarbete som dessa skolor lär ut. Förde som kan det här är inte vardagsbestyren betungande utanegenarbetet i hemmet och utvecklar fantasi,kreativitet och handaskicklighet. Det tränar alla sinnen ochger skaparglädje. Egenarbetet ger också säkerhet,självförtroende och tillfredsställelse, identitet ochsjälvkännedom.En rad utredningar allt från professor förstarapport ''Om svenska folkkosten'' och helatiden fram till de senaste HS 90 och LMK() talar entydigt om att kunskapernakring maten måste ökas för att vi skall må bättre och intedrabbas av ohälsa.I HS 90 skriver man att ''ökade kunskaper inombefolkningen om kostvanor som befrämjar en god hälsa ärett medel för kost- och livsmedelspolitiken. Därför behövsinsatser inom det utbildningspolitiska området så att maninom förskola, grundskola, gymnasium och det frivilligastudiearbetet och vid högskolorna ger hälsofrågorna, och dåbl.a. kostfrågorna, en framskjuten ställning. Detta måste dåavspeglas också i utbildningen av lärarna inom berördaämnen. Detta måste också få konsekvenser inomvårdyrkesutbildningen ...''.I LMK skriver man: ''Mot bakgrund av matens betydelseför hälsa och välbefinnande och som ett viktigt led i arbetetför att förbättra matvanorna föreslår Expertgruppen attMat--hälsa-aspekterna kommer in i skolans läroplaner iall utbildning som har med människan att göra. Och attlärarnas utbildning kompletteras så att de kan bedriva ensådan undervisning. ''Till lanthushållslärarna bör olika typer avuppdragsutbildning kunna förläggas som t.ex. kurser ikost/hälsa för dem som arbetar inom vården eller medbarnomsorg. Där är behovet av ökade kunskaper väldokumenterat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av attlanthushållsskolornas verksamhet fortlever och utvecklas.