mot · GF02Jo612 · 1992-01-27 00:00:00 — Tanken var att om entillräckligt stor grupp av länder står för ett gemensamtåtagande skulle detta verka pådrivande på länder somhittills inte velat göra så mycket och förtroendeskapande förde mest utsatta länderna. Vi utgår ifrån att den svenskaregeringen driver på inom ramen för EG och EFTA för attse till att det beslut som fattades gemensamt av EG ochEFTA kan säkerställas.Ett bindande avtal till skydd för klimatet kan bli denenskilt viktigaste teknikdrivande faktorn för eninternationell utveckling av förnybara energikällor,bränslesnåla motorer osv. Ett avtal till skydd för klimatetkan bli en viktig signal till såväl regeringar som industrier.En konvention till skydd för den biologiska mångfaldenAntalet arter som utrotas på vår planet har ökat i mycketsnabb takt under . Detta beror påvårt sätt att utnyttja naturresurserna, särskilt inom jord- ochskogsbruket, men också på kemisk påverkan. Enkonvention till skydd för den biologiska mångfalden måstedärför ta sin utgångspunkt i hur naturresurserna brukas.Konventionen kommer med all sannolikhet att få storakonsekvenser även för svenskt jord- och skogsbruk.Regeringen måste tydligt redovisa hur förpliktelsernagentemot en konvention skall kunna uppfyllas. Sverigemåste agera snabbt, bl.a. för att öka tilltron tillkonventionen från andra länders sida. Den svenskaregeringen måste redovisa konsekvenserna redan före Rio-konferensen.Skyddet av världens skogarTyvärr har det inte varit möjligt att förhandla framen konvention också på detta område. I stället kommer medall sannolikhet en principdeklaration att antas. Regeringenbör verka för att denna deklaration dels behandlarskogsfrågorna kraftfullt, dels utformas så att reellaförhandlingar om en konvention kan inledas efterkonferensen.Handlingsprogrammet Agenda 21Alla frågor kan inte lösas vid konferensen i form av legaltbindande åtgärder. Ett handlingsprogram fram till och in i2000-talet, den s.k. , kan visa sig vara en effektivform för att anta rekommendationer om åtgärder och omfortsatta internationella förhandlingar. Innehållet måstevara den förebyggande miljöpolitiken och hur hänsyn tillmiljön skall influera alla områden i regeringarnas politik.Sverige har länge krävt att även de s.k. sektorsfrågorna,t.ex. energi och trafik, skall föras in i det globala arbetet.Frågan om transporternas miljöpåverkan lyftes, på svensktinitiativ, fram inom ramen för den europeiskatransportministerkonferensen och . Denproblematiken bör nu föras upp på global nivå. Regeringenbör därutöver ta upp frågan om hur uttalandena från detgemensamma miljö- och trafikministermötet har följts uppi skilda länder. Frågan om utfasningen av farliga kemikaliermåste också föras upp på denna nivå i nära samverkan medOECD. Ytterligare koordinering mellan FNs olika organbehövs också. Ett forum behöver inrättas för att ökakunskaperna i om kontroll av kemikalier. Ettglobalt märkningssystem behövs också.Krig och miljöRustningar och krig är det största hotet mot människanoch miljön. bör fortsätta att driva dessa frågorglobalt, i möjligaste mån även inom ramen för . Det svenska initiativet vid mötet med FNsmiljöstyrelse om förberedelser för förstärktainternationella regler för att förhindra vapen ochkrigsmetoder som allvarligt skadar miljön måste drivasvidare med kraft. Slutsatserna från omanvändning av militära resurser för miljöändamål, somleddes av den förra nedrustningsambassadören, måste fogastill besluten från . Det gäller inte minstförslagen om ett ökat miljöansvar för militära verksamheteräven i fredstid. Varje land bör granska sina miljöbehov ochvilka militära resurser som kan användas för miljön ochgöra upp en nationell aktionsplan.När behandlar formerna för FNsfortsatta arbete med miljö och utveckling bör bl.a. effektivaformer sökas för att förebygga och lösa konflikter som harsin grund i miljöförstöring och utnyttjande av naturresursersom delas av flera stater.Uppföljning av konferensenLiksom arbete konkretföljdes upp av den socialdemokratiska regeringen är detsynnerligen angeläget att den nya regeringen aktivt ser tillatt följs upp både i ochinternationellt. Vi har i föregående kapitel föreslagit att enkommission får i uppdrag att initiera åtgärder för enanpassning till hållbar utveckling i Sverige.4. och miljönVåra förslag:Ett medlemskap i måste innebära skärptamiljökrav.En samlad strategi för ett offensivt miljöarbete inomEES och inför ett EG-medlemskap måste redovisas under1992.Substitutionsprincipen måste skrivas in i EGslagstiftning.Regeringen bör redovisa för på vilkaområden som undantag från EGs regler måste göras iavvaktan på att dessa blir strängare.Inga miljörelaterade skatter eller avgifter bör sänkas iavvaktan på förhandlingsresultat.Arbetet för att återställa miljö måstefullföljas. Resurser bör tillföras efter det att aktionsplanenför färdigbehandlats.InledningEuropa var en gång vaggan för den industriellautvecklingen. ser vi resultaten på gott --välfärden -- och ont -- stora områden som är starktnedsmutsade och hälsofarliga.I det samarbetande som växer fram borde detvara möjligt att förverkliga visionen, att ocksåskulle kunna bli vaggan för en miljöanpassad utveckling.Europa har ett alldeles särskilt ansvar för att gå före och visavägen. Den nya politiska situationen i har ocksåökat möjligheterna till nya samarbetsformer, bl.a. regionaltsamarbete.I ett läge där alla industrinationer blir allt merframgångsrika i att bekämpa industriutsläppen, växerbetydelsen av att också ta itu med de många små, diffusautsläppen. Då spelar strömmarna av varor övernationsgränserna allt större roll. En långt drivenharmonisering i hela på en hög skyddsnivå skullevara av utomordentligt stor betydelse för tillståndet imiljön. Det s.k. Rom-fördraget, som lade grunden för EG,innehåller dessutom en miljögaranti som tillåtermedlemsländerna att tillämpa strängare nationellabestämmelser för att skydda människors och djurs liv.Miljökrav vid förhandlingen om ett och ett EG-medlemskap innebär nyaförutsättningar för miljöarbetet. För att kunna fortsätta enoffensiv miljöpolitik behövs en strategi som utgår från dessaförutsättningar. Närmandet till EG får inte bli en fråga omensidig anpassning från svensk sida till EGs regelverk.Sverige skall ha en pådrivande roll i den europeiskamiljöpolitiken. Redan nu måste insatserna för att påverkaEGs miljöpolitik förstärkas.På många områden har värdefulla erfarenhetersom kan bidra till utvecklingen av EGs miljöpolitik. Detgäller t.ex. miljöavgifter, farliga kemikalier,bekämpningsmedel, bilavgaser och åtgärder till skydd avozonskiktet. Samarbetet mellan svenska miljömyndigheteroch EGs institutioner måste intensifieras på bl.a. dessaområden. Vidare är det viktigt att framhäva frågor avsärskild betydelse för den svenska miljön. Försurningen ochskyddet av måste lyftas upp högre pådagordningen i EGs miljöpolitik. Detta kräver politiskamarkeringar på hög nivå liksom förstärkt samarbete påtjänstemannanivå.Ett innebär krav på ökad samordning inomEFTA och med EG när nya regler skall genomföras. Sverigebör spela en aktiv roll för att ge miljöfrågorna deras rättatyngd i institutioner. Allmänhetens insyn iEES-arbetet måste garanteras.Ett EG-inträde påverkar miljöpolitiken inom fr.a. treområden. Det är, för det första EGs s.k. minimiregler, vilkaofta gäller för stationära anläggningar. Gemensamma beslutom regler innebär att de som inte velat göra såmycket tvingas att göra mer. Enskilda länder kan dessutomgå utöver dessa regler. bör vid sina förhandlingarmed EG lägga stor vikt vid att uppföljningen av reglernaeffektiviseras. är efterlevnaden av reglernadålig.Det andra, vilket är en viktig del i förverkligandet av deninre marknaden, är de s.k. totalharmoniserade reglerna,vilka framför allt berör handeln med varor. Godkännande iett land innebär automatiskt godkänt i hela EG-området. Itillägg till Rom-fördraget framgår att förslag tillharmonisering skall utgå från en hög skyddsnivå. Inomdetta område finns på kort sikt de största politiskaavvägningsproblemen.Utvecklingen mot en allt högre skyddsnivå måste drivasframåt. har accepterat principen om attersätta farliga ämnen med sådana som är mindre farliga.Regeringen bör i förhandlingar med EG verka för att dennaprincip omsätts i lag och att den tillämpas aktivt. Dekriterier för miljöfarlighet som utvecklat ser nu utatt vinna gehör även inom EG. Förslaget till harbekräftat att det både går att driva utvecklingen framåt ochfå undantag på väsentliga områden.Ett medlemskap i måste enligt vår mening innebäraskärpta miljökrav. På flera områden i kanSverige tillämpa strängare regler än EG, trots att EG-reglerna innebär harmonisering. Det gäller bl.a.kemikalier, bekämpningsmedel och bilavgaser. Det ärsärskilt viktigt att driva på EGs miljöarbete på dessaområden, så att svårigheter i samband medmedlemskapsförhandlingarna undviks. Regeringen bördärför, innan medlemskapsförhandlingarna startar påallvar, redovisa för på vilka områden somundantag från EGs regler bör krävas, i avvaktan på att degemensamma reglerna blir strängare. Det kan t.ex. bli frågaom ytterligare förlängning av de övergångsregler somgodtogs i förslaget till . Vidare är det angelägetatt regeringen hävdar höga miljökrav vid harmoniseringenav jordbrukspolitiken.Det tredje är att förverkligandet av den inre marknadenkommer att, vilket också är avsikten, leda till ökad tillväxt.Hösten 1989 presenterade en studie avmiljökonsekvenserna av den inre marknaden. Rapportenpekade på att sambandet mellan tillväxt och ökadmiljöbelastning måste brytas, bl.a. med hjälp avmiljöavgifter. Särskilt berör detta transport- ochenergimarknaderna. Arbetet med att utveckla ekonomiskastyrmedel pågår för fullt inom EG. framhålls imiljökretsar som ett föregångsexempel. bör vidförhandlingar om ett medlemskap i föra fram behovetav ökad användning av miljöavgifter. I avvaktan på dessaresultat bör inte några svenska miljörelaterade skatter elleravgifter sänkas, då detta skulle ge fel signaler. Snarare börden uppmärksamma de miljöskadligaskatter och avgifter som f.n. finns inom gemenskapen.Den tekniska utformningen av miljöpolitiska styrmedelkan dock behöva ses över i ljuset av ett medlemskap. Detär t.ex. angeläget att undersöka vilka nuvarande miljöreglersom innebär gränskontroller och om samma resultat kanuppnås på andra sätt. Likaså behöver de miljömässigakonsekvenserna av gemensamma marknader förtransporter och energi analyseras närmare.En samlad strategi för ett offensivt miljöarbete inomEES och inför ett EG-medlemskap måste redovisas underår 1992. bör uppmana regeringen att återkommamed en sådan strategi.Europa och världenDet är inte bara miljösituation som vi kanpåverka i samarbete med eller som medlemmar i fall har EG och EFTA en likartad syn på globalamiljöfrågor. Det gäller inte minst klimatet, där nu engemensam västeuropeisk strategi har arbetats fram. Genomen sådan samordning ökar möjligheterna att påverka detinternationella miljöarbetet. länder hartillsammans den tyngden att de kan utmana de två andravärldsekonomierna, och Japan.Framväxten av en gemensam västeuropeisk marknad fårej leda till att nya yttre murar byggs upp. En test pågemenskapens vilja att avveckla skadliga murar är fråganom jordbrukssubventionerna. Vi förutsätter att ,inom ramen för EG-förhandlingarna, driver frågan om enavveckling av jordbrukssubventionerna.Saneringen av Öst- och CentraleuropaDemokratiseringen i Öst- och har öppnatnya möjligheter för att ta itu också med miljöproblemen.Många områden är svårt skadade, i vissa fall är de akuthälsofarliga. Strukturförändringar i ekonomin kommerautomatiskt att innebära att gammal miljöskadligverksamhet upphör. Stora ansträngningar görs nu av deenskilda länderna för att kartlägga och sanera miljöfarligaverksamheter.Det är viktigt att dessa länder ges ett fortsatt stöd. Enmycket stor del av de medel () somriksdagen beslutade om 1990 har använts eller kommer attanvändas för miljöinsatser. Vi vill dock understryka att defortsatta insatserna måste ske koordinerat och i storutsträckning på multilateral bas. Rollen för det nordiskariskkapitalbolaget, , bör stärkas. Stöd bör ocksåslussas via den europeiska , EBRD.Denna form är ofta effektivare, då allt för många bilateralaöverföringar kan leda till felprioriteringar. Det är ocksåviktigt att det är mottagarlandet som avgör vilka insatsersom bör göras för att åtgärderna skall bli effektiva.I en annan motion föreslår vi hur biståndet till Öst- ochCentraleuropa skall fördelas på ett konkret sätt. Denborgerliga regeringens Östeuropaprogram är en tom ramutan tydligt angivande av hanteringsformer eller ändamål.Ett sådant konkret område är att tillföra resurser till sådanaåtgärder som föranleds av aktionsprogrammet förÖstersjön.De myndighetsanknutna insatserna bör byggas ut inommiljöövervakning och kärnsäkerhet. Ävenkunskapsöverföring, t.ex. på den kommunala nivån böruppmuntras. kan också förmedla kunskaper om huren marknadsekonomi skall byggas på en socialt ochekologiskt ansvarsfull grund.Det BITS-finansierade strategiska miljösamarbetet medPolen är en viktig typ av insatser som måste få fortsätta.Direkt relaterade miljöinsatser i har inletts ochskall drivas vidare. Särskilda medel har avsatts för svenskaförstudier inför Världsbanks- ochEuropabanksinvesteringar i regionen. Vidare har ettregionalt kärnsäkerhetssamarbete inletts. Säkerhetenmåste akut förbättras vid i och vidandra verk, bl.a. i närheten av . Detta ärexempel på några miljöinitiativ som den socialdemokratiskaregeringen tog inom det gångna Östeuropaprogrammet ochsom måste föras vidare.Östersjön ren!De politiska och ekonomiska omvälvningarna i Öst- ochCentraleuropa har ökat möjligheterna till nyasamarbetsformer inom nya geografiska områden. Densvenska och polska regeringen tog i september 1990gemensamt initiativ till en regeringskonferens omÖstersjöns miljö. Länderna kring enades om attgemensamt arbeta fram en plan för hur miljöskall återställas och för hur detta skall finansieras. I april1992 skall en gemensam handlingsplan vara klar så att deolika finansiella instituten, t.ex. , kanbedöma sina insatser främst i östra . Dessabedömningar bör också ligga till grund för hur det svenskaÖsteuropabiståndet fördelas. Regeringen måste driva påför att fullfölja ambitionerna i Ronneby-deklarationen frånseptember 1990.5. Utveckling av styrmedlenVåra förslag:Skattesystemet bör ges en ytterligare skarparemiljöprofil och bör ses över utifrån denna utgångspunkt.Tillämpningen av ekonomiska styrmedel bör breddas,t.ex. överlåtelsebara utsläppsrättigheter.Miljöstyrande taxor bör införas inom fler områden änavfallshanteringen, t.ex. avloppssystemet.Kommunernas översiktsplaner bör gås igenom och somföljd därav behöver NRL och PBL ses över. Denkommunala översiktsplaneringen måste få större betydelseför att nå miljö- och naturvårdsmål.Arbetet med att utveckla miljöfrågorna iläroplansarbetet måste startas på nytt.InledningStyrmedlen för en hållbar utveckling måste utvecklassuccessivt. Styrmedlen skall utformas så att de underlättaroch påskyndar en miljöanpassad teknisk utveckling och attenergisnåla metoder eller produkter som är mermiljövänliga verkligen kommer till användning.I miljöpropositionen 1991 angavs hur de olikastyrmedlen bör utvecklas. Nya direktiv gavs till utredningenom översynen av miljölagarna. De skall nu skärpas ochsamlas i en miljöbalk. har metoderna för att iökad utsträckning använda ekonomiska styrmedel, främstmiljöavgifter och skatter, utvecklats. är redan nuvärldsledande när det gäller införande avekonomiska styrmedel. Detta har varit av stor betydelse fördet internationella arbetet.Samhällsplaneringens roll återuppväcktes också. Kravpå miljökonsekvensbeskrivningar har införts ilagstiftningen, och planeringen som ett instrument för attminska transportflöden har fått ökad uppmärksamhet.Den enskilde individens möjligheter att ageramiljömedvetet beror i stor utsträckning på vilka kunskapersom hon eller han har. Med denna utgångspunktprioriterade den socialdemokratiska regeringenmiljökunskaperna i samband med översynen avläroplanerna. Ett arbete som den borgerliga regeringen nulagt ned.Fortsatt utveckling av ekonomiska styrmedelEtt av syftena med den genomfördaskattereformen var att ge skattesystemet ''en skarparemiljöprofil'' (prop 1989/90:11). Bland annat infördeskoldioxid- och svavelskatt. En renodlad kväveoxidavgiftinfördes också. Tillsammans med införandet av moms påbränslen innebar reformen att sammanlagt 18 miljarderflyttades från inkomstbeskattning till beskattning av energioch av miljöpåverkan.Miljöavgifter och skatter har införts eller finnssedan länge på ett flertal olika områden. Arbetet med attutveckla metodiken hölls samman inommiljöavgiftsutredningen. Några nya studier för attkartlägga principerna behöver därför inte göras. Nyaavgifter och skatter kan införas när så bedöms lämpligt.Införda skatter och avgifter kan behöva justeras så att dehar avsedd effekt. Vi föreslår senare att en avgift införs påosorterade sopor och på s.k. mjuka freoner samt attmiljöavgiften på handelsgödsel höjs.Även måste vart och ett styrmedel bedömaspå sina egna meriter. Det innebär att förslag om t.ex.miljöavgifter bör få stå tillbaka för traditionell reglering, ommiljön främjas bäst av detta.Det finns dock flera skäl till varför frågan omekonomiska styrmedel behöver uppmärksammas mersystematiskt på nytt.1. Skattesystemet skall medverka till en långsiktigthållbar utveckling. Endast en översiktlig studie avskattereformens miljöeffekter har gjorts. Ensystematisk genomgång behöver därför göras för attuppmärksamma skatter m.m. som alldeles uppenbartmotverkar hushållning med naturresurser och god miljö,t.ex. förmånsbeskattningen av bilar.Det finns stora fördelar med en mer miljöanpassadbeskattning. trafikpolitiska beslut innebarexempelvis att miljökostnaderna skall ingå i trafikensrörliga avgifter. Som ett resultat av detta höjdes den s.k.kilometerskatten för lastbilar mycket kraftigt.I den allmänna miljödebatten tillmäts miljöavgifter storbetydelse. skall svårigheterna inte underskattas.På vissa områden skulle det krävas en kraftig höjning avskatterna för att få den avsedda styrningen. Det krävermotsvarande skattesänkningar inom andra områden.Skatte- eller avgiftshöjningar får heller inte full effektom de genomförs isolerat. De måste kombineras t.ex. medinvesteringar i mer miljövänliga alternativ.2. Tillämpningen av ekonomiska styrmedel måste ocksåbreddas. I miljöpropositionen 1991 uttalades att teknikenför hur överlåtelsebara utsläppsrättigheter skall kunnainföras bör studeras. Det finns bl.a. flera lagtekniska frågorsom först måste lösas. Det har också varit svårt atthitta praktiska tillämpningar. Den reella betydelsen av ettsådant system måste därför studeras på ett praktiskt sätt.De tidigare ålagda kraven att minska kväveutsläppen frånkommunala reningsverk kommer att innebära storakostnader. Dessa varierar dessutom från anläggning tillanläggning. Det är tänkbart att ett system medöverlåtelsebara utsläppsrättigheter skulle kunna underlättaatt det totala kvävereningsmålet nås till en lägre kostnad.3. Det närmare samarbetet med EG och ett eventuelltmedlemskap i har rest frågan om i vilken utsträckningbeskattningen i kan avvika från andra länder.Någon överenskommelse om enhetliga skatteregler finnsinte inom EG. Däremot finns ett direktiv om en lägsta nivåpå moms (). Beskattningen varierar kraftigt från landtill land. Några formellt bindande krav för en sänkning ellerett slopande av vissa skatter vid ett medlemskap i , somregeringen påstod i sin proposition om den ekonomiskapolitiken (prop 1991/92:38), finns således inte. Det finnsdock stora fördelar med en så enhetlig beskattning sommöjligt.Utvecklingen inom EG är mycket dynamisk. En studieav miljökonsekvenserna av den inre marknaden gav stöd föratt sambandet mellan tillväxt och ökad miljöbelastningmåste brytas, bl.a. med hjälp av miljöavgifter och skatter.Miljöskatter är centrala i framväxten av en klimatstrategiinom gemenskapen.Det finns därför skäl att mycket aktivt följa och driva påutvecklingen inom EG. Miljöavgiftsområdet bör vara ettområde där mycket aktivt driver sina positioner imedlemskapsförhandlingarna. Om det skulle uppstå ensituation där införda eller tilltänkta miljöavgifter/skatter äroförenliga med utvecklingen inom EG måste andra vägarsökas så att den avsedda styrningen blir minst likvärdig. Dekan tekniskt behöva anpassas så att de kan tas ut utangränskontroller.4. Kommunala taxor bör i ökad utsträckning användas istyrande syfte. har i samband med behandlingenav miljöpropositionen beslutat att kommunerna fårdifferentiera avfallstaxorna för att stimulera tillkällsortering av avfall. Tillämpningen av denna möjlighetbör breddas till fler områden, t.ex. inomavloppshanteringen.5. Vissa miljöavgifter har enbart till syfte att finansieraen viss verksamhet, t.ex. tillsyn av miljöfarlig verksamhet.Den kommunala verksamheten kommer att bli mycketansträngd p.g.a. regeringensnedskärningspolitik. Det finns risk för att detta kan gå utöver miljöpolitiken. kan tillsynsarbetet behövabreddas, t.ex. står de många små vedeldade pannorna fören allt större del av kolväteutsläppen. Finansiering av sådantillsyn skulle kunna ske genom t.ex. sotningsavgifter. Överhuvud taget bör systemet med tillsyns- och kontrollavgifterses över.Vi föreslår att regeringen tillsätter en utredning varsuppdrag bör bli att studera hur användningen avekonomiska styrmedel kan breddas samt hur utformningenav skattesystemet kan få en än mer miljöanpassad profil.Utveckling av planeringsinstrumentenRiksdagen beslutade om en ny plan- och bygglagoch om lagen om hushållning med naturresurser. Beslutetvar en viktig slutpunkt på ett arbete som inleddes med den fysiska riksplaneringen. Båda lagarnautformades innan miljökraven växte sig starka. Det ärdärför motiverat att genomföra en översyn utifrånmiljöanpassningskravet av PBL ochresurshushållningsaspekten av NRL. NRLs miljöprofil börskärpas. Frågan om skötsellagarnas koppling till NRL börbli föremål för nytt övervägande bl.a. som följd av attskogsvårdslagen ses över.Kommunernas översiktsplaner bör gås igenom och somen följd därav behöver lagstiftningen ses över. Denkommunala översiktsplaneringen måste förändras så attden bättre tillgodoser naturvårds- och miljömål.En iakttagelse är att kommunerna inte ägnargodstransporterna någon uppmärksamhet eller planering,trots att de står för en växande andel av miljöpåverkan.Dessa transporter står ofta för mer än hälften av decancerogena utsläppen och nära hälften avkväveoxidutsläppen. Riksdag och regering måste uppmanakommunerna att de börjar arbeta med ävengodstransporter i sin planering.Miljökonsekvensbeskrivningar har införts ilagstiftningen och anknutits till större lagar. Användningenav miljökonsekvensbeskrivningar bör vidgas till planer ochprogram på områden som påverkar miljön.Många miljöproblem är av regional karaktär och kräverinsatser från länsstyrelsernas sida. Därför tog densocialdemokratiska regeringen initiativ till breda regionalamiljöanalyser, som genomförts av länsstyrelserna. Devisade sig vara en framgångsrik arbetsmetod och blev enviktig injektion för miljöarbetet.Det är därför angeläget, att fortsätta detta arbete.Länsstyrelserna bör få i uppdrag att sammanställa regionalamiljöanalyser som ett led i arbetet med bl.a. aktionsplanenMILJÖ 93, resultatuppföljningen och de fördjupandeanslagsframställningarna inom miljöområdet.Länsövergripande insatser bör redovisas tillNaturvårdsverket. Det är särskilt angeläget attuppmärksamma de många små diffusa utsläppen, t ex fråntrafiken, vilka sammantaget får betydande negativamiljöeffekter.UtbildningMänniskor med goda miljökunskaper är avgörande fören miljöanpassad samhällsutveckling. Vi måste arbetalångsiktigt med dessa frågor. Den socialdemokratiskaregeringen tillsatte ett särskilt miljösekretariat iläroplanskommissionen. Den borgerliga regeringen har nuavskaffat detta. Det vittnar om hur kortsiktigt regeringenser.