mot · GF02K718 · 1992-01-27 00:00:00 — kyrkomöte begärde att regeringen skulletillsätta en expertutredning med inriktning på att närmareklargöra ekonomiska och rättsligaförhållanden (mot. 1988:2, 19 och 28:KL 5; Kskr 3).Direktiv till en sådan utredning meddelades avregeringen (C 1980:02). Till utredareutsågs förra statsrådet, hovrättspresident innebär att utredningen har i uppdrag attredovisa ett fylligt underlag för en bedömning av vilkaekonomiska och rättsliga betingelser kyrkan lever under och hur dessa låter anpassa sig till förändring avrelationerna inom ramen för nuvarande samband mellanstat och kyrka eller förändringar med mer långtgåendeinnebörd. Härvid bör övervägas vilka alternativaekonomiska modeller som kan erbjuda sig för . Utgångspunkten skall vara den i lagen om uppställda målsättningen att kyrkan genom sinaförsamlingar skall upprätthålla en på demokratisk grunduppbyggd riksomfattande verksamhet. Resultatet avutvärderingen av kyrkomötesreformen bör också beaktas iarbetet. Jämförelser med andra folkkyrkor kan också enligtdirektiven vara av värde för att belysa frågan.Redovisningen bör avse de olika politiska respektiveteologiska principer som utgör bakgrund till de alternativsom presenteras. Utredningen bör utgå från särskilda karaktär av öppen folkkyrka medrikstäckande verksamhet och demokratiska arbetsformer.Utredningen har avslutat sitt arbete. Betänkandetkommer att överlämnas vid månadsskiftet januari-februaridetta år.Under tiden för detta utredningsarbete har riksdagenavvisat motioner från samtliga riksdagspartier på kyrka-stat-området med hänvisning till den pågåendeutredningen.I fråga om den fortsatta beredningen av Petris utredninghar förslag framlagts i motioner från liberalernaoch socialdemokraterna.I motion 1989/90 av m.fl. föreslogs attsamtal tas upp mellan regeringen och , därregeringen klargör vilka villkoren är från statens sida för enrelationsförändring. Först sedan ett sådantställningstagande föreligger och sedan kyrkan haft tid attinternt debattera förutsättningarna, kan man vänta attSvenska kyrkan själv skall ta det initiativ tillrelationsförändringar som regeringen efterlyst, sägs det imotionen.I motion 1990/91:K208, också av m.fl.,föreslogs en tidsplan med målet att en relationsförändringskall kunna genomföras . Vidare anför motionärernaatt sedan Petris utredning framlagt sina förslag, bör nästasteg bli ett samtal mellan regeringen och ,där regeringen klargör vilka villkoren är från statens sida fören relationsförändring. ''Ställer staten upp med denuppbördshjälp, som rimligen kommer att bli ett avutredningens huvudalternativ? Kommer den modellfolkpartiregeringen (1979) valde med ett särskilt statsbidragtill kyrkan att följas i en kommande utfästelse från statenssida?'' Sådana ställningstagandenmåste göras av regeringen, gärna efter överläggningar medriksdagspartierna, och framläggas i nära anslutning tillexpertutredningens presentation av faktamaterialet, för attSvenska kyrkans företrädare skall kunna ta ställning till ettförslag om en relationsförändring, sägs det vidare imotionen.I motion 1990/91:K624 av m.fl. föreslogsatt det tillsätts en parlamentarisk beredning under hösten1991 för att föra arbetet i Petris utredning vidare. ''Dennaberedning bör med utgångspunkt från utredningensmaterial kunna utforma politiskt väl förankrade förslag.Som ett led i detta arbete bör beredningen överlägga medföreträdare för . Beredningens slutresultatbör sedan bli föremål för en bred remissbehandling ochdärefter ställningstagande'', säger motionärerna.På samma sätt som anförts i ovan refererade motioneranser också vi att det är nödvändigt att man när man iSvenska kyrkans församlingar och pastorat tar ställning tillframtiden vid remissbehandlingen av Petris utredning haren klar bild av hur regeringen och riksdagspartierna ställersig till Petris olika modeller.När församlingar och pastorat skall taställning till Petris utredning, är det värdefullt för kyrkansförtroendevalda -- som i stor utsträckning ocksårepresenterar de politiska partierna -- att ha en klar bild avhur regeringen och partiernas företrädare i ställersig till Petris olika modeller.Petris utredning skall enligt direktiven ange flera olikaalternativ, både när det gäller den ekonomiska framtidenför och när det gäller statens och juridiska förhållanden. Det underlättar interna och externa opinionsbildning och dessställningstagande om den vet vad staten är villig att erbjuda.Med stor sannolikhet återkommer, som ett av Petrisalternativ, förslag avseende det ekonomiskasystemet, d.v.s. erbjudandet att staten tar upp kyrkoavgifttillsammans med skatteuppbörden, liksom sker i Finland.Står regeringsförslag kvar? Bakom den fanns enreell riksdagsmajoritet. Troligen kommer också 1979 årsförslag att får behålla sina ekonomiskatillgångar i form av jord och skog att kvarstå. Kan statenacceptera detta? Och hur ser regering och riksdag påerbjudandet kyrkomötesskrivelse om att kyrkandärtill skulle få 275 milj.kr. i 1975 årspenningvärde? Beloppet grundades på de reella statsbidragsom tidigare hade tillförts kyrkofonden. har ju dessaupphört.Självklart skall Petris utredning sändas ut på en bredremiss inom och utom , men alternativeteller alternativen till de nuvarande relationerna stat--kyrkamåste vara klart formulerade. har inte haft i uppdragatt lämna ett alternativ. Vad regering och riksdaganser om hans modeller måste vara klart, annars diskuterarman i blindo inom de organ som skall svara på remissen. Derealistiska förutsättningarna bör vara så tydliga, att maninte nödgas genomföra ytterligare en remissomgång för attfå en relevant reaktion på framtidsalternativen.Ger staten kyrkan möjlighet att få besked om vilka deekonomiska och juridiska förutsättningarna är innankyrkans förtroendevalda bestämmer sig, kan också kyrkanta de initiativ som man på den statliga sidan sagt börföreligga innan ett riksdagsbeslut om ändrade relationerkan tas.En parlamentarisk beredning bör därför tillsättas för attklargöra riksdagspartiernas syn på de olika alternativen iPetris utredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättandet av enparlamentarisk beredning för att klargörariksdagspartiernas inställning till de olika modeller somframläggs i utredningen om ekonomiskaoch rättsliga förhållanden.