ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Kr412 · 1992-01-27 00:00:00 — ''Folkbildningen spelar en viktig roll för kunskapssynen,folkbildningsidealet och därmed den enskildes frihet ochpersonlighetsutveckling.'' Så skriver den borgerligaregeringen i budgetförslaget och föreslår man ennedskärning med på det statliga anslaget tillfolkbildningen.Dessa ord och denna handling stämmer inte överens. Vianser att förslaget är oacceptabelt och ett dråpslag motsvensk folkrörelse och folkbildning. Därför motsätter vi ossden föreslagna nedskärningen.Folkhögskolorna tar emot många människor som annarstroligen skulle gå arbetslösa, människor som intefått en chans i livet men som vill försöka komma ifatt.T.ex. invandrare, de som av olika orsaker inte kunnat gåfärdigt eller gymnasiet, med andra ord delågutbildade. Med detta förslag kommer det att bli desvagaste grupperna i samhället som kommer att utestängasfrån utbildning.I finns sex folkhögskolor: IngesundsFolkhögskola, , KristinehamnsFolkhögskola, Kyrkeruds Folkhögskola, MolkomsFolkhögskola och Geijerskolan.Låt oss belysa effekterna av förslaget i den verklighetsom vi lever i, med ett exempel.Klarälvdalens Folkhögskola ligger i inorra . är en glesbygdskommunmed arbetslöshet. Folkhögskolan är en viktigutbildningsresurs i denna del av , liksom ettviktigt kulturcentrum samt en stor arbetsmarknadsresursför kommunens norra del, med sina drygt 30 anställda.Skolan har förutom allmän grundkurs med påbyggnadäven ekologisk grundkurs med påbyggnad, vilt- ochnaturvårdlinje, presslinje samt svenskprofillinje förinvandrare. Dessutom har skolan en omfattandekortkursverksamhet tillsammans med bl.a. fackligaorganisationer.Den föreslagna nedskärningen kommer att innebära attskolans statsbidrag väntas minska med ca 500 000 kr.Förutom detta kommer kortkursverksamheten att minskasutifrån de förslag som finns, bl.a. att det kollektivakorttidsstödet försvinner, bidragen till uppsökandeverksamhet på arbetsplatserna försvinner m.m. Iförlängningen innebär detta att en nedskärning avarbetskraften med kan förväntas.Ungefär samma effekt kommer att uppstå vid de övrigafolkhögskolorna i länet.Den borgerliga regeringens förslag påfolkhögskoleområdet kommer att slå hårt mot Värmlandsinnevånare och folkhögskolor, ur utbildnings-, kultur- ochsysselsättningssynpunkt. Vi anser att detnedskärningsförslag som lagts är orättvist och slår mot desvagaste grupperna i samhället, och därför avstyrker viförslaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkhögskoleverksamheten.
mot · GF02Kr413 · 1992-01-27 00:00:00 — Teckenspråkslinje vid folkhögskola, omfattande 34veckor, bedrivs vid fyra folkhögskolor.Teckenspråkslinjen är en förberedande utbildning tillteckenspråks/dövblindtolkutbildningen. Antalet platseruppgår till sextio idag.Av en utvärdering av tolkutbildningarna, somgenomförts av SÖ , framkommer att denallvarliga bristen på tolkar för döva m.fl. till största delenberor på svårigheter att rekrytera elever tilltolkutbildningen. För att vinna inträde till utbildningengenomgår de sökande ett test som dels skall mäta förmåganatt använda teckenspråket, dels förmågan att avläsa det.De senaste åren har antalet platser vid tolkutbildningeninte kunnat användas fullt ut, beroende på att de sökandeinte haft tillräckliga kunskaper i teckenspråk. Erfarenhetenhar också visat att alltför mycket tid har fått ägnas åt renspråkträning under tolkutbildningen på grund av detta.Handikapputredningen har överlämnat ettbetänkande (SOU 1991:97) om tolk bl.a. tolkfrågor fördöva m.fl. som remissbehandlas . I såväldetta betänkande som i SÖs utvärdering avtolkutbildningen har olika förslag lagts vad gällerutbildningarna. Bl.a. har förslag lagts om förlängning avteckenspråkslinjen från nuvarande till 40 veckorsamt möjlighet att genom 20-veckors påbyggnadsutbildninginhämta ytterligare kunskaper om så behövs.För att så snabbt som möjligt starta arbetet med attundanröja den stora tolkbristen behöver insatseromedelbart göras för att förbereda en förbättradrekrytering till tolkutbildningen.Inför /93 behöver redan nu den längreteckenspråksutbildningen planeras.Handikapputredningen har i betänkandet redovisatkostnaderna för den förlängda utbildningstiden till ca 1,1milj.kr. med nuvarande antal platser. Kostnaderna för enpåbyggnadsutbildning omfattande och 45 platserhar beräknats till 2,7 milj.kr. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att förbättrarekryteringen till teckenspråks/dövblindtolkutbildningen.
mot · GF02Kr414 · 1992-01-27 00:00:00 — Välutbildade tolkar i teckenspråk är en förutsättning föratt döva och hörselskadade ska ha möjlighet till ett riktarbetsoch socialt liv. Därför är den stora bristen påutbildade tolkar allvarlig. De döva kan visa många exempelpå hur bristen på tolkar gör det svårt för dem att iblandklara vissa arbetsuppgifter eller delta i möten ochsammankomster.Enligt SOU 1991:97 kommer det att behövas ett tillskottav 44 teckenspråkstolkar . utbildas 20.På grund av avgångar är inte heller dessa 20 ettnettotillskott.I län finns stort intresse för utbildning tillteckentolk. Bl a har teckenspråksutbildningen vidFellingsbro folkhögskola bidragit till detta.Skolan har möjlighet att l992 anordnaen tvåårig utbildning för teckenspråkstolkar om totalt 16platser.Som framgår av Tolk- och översättarinstitutets skrivelsetill regeringen behövs ytterligare medel om det akutabehovet av teckenspråkstolkar ska kunna tillgodoses.Vi menar att det är angeläget att regeringen vidtaråtgärder så att den föreslagna utbildningen kan komma tillstånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av medel för utbildningav teckenspråkstolkar vid .
mot · GF02Kr416 · 1992-01-27 00:00:00 — Många länder i världen har kasinospel medinternationella regler. Av våra grannländer har ,och redan sådana kasinon. Detta medföratt svenskarna åker utomlands för att spela på kasinon medinternationella regler eller söker sig till de illegalaspelklubbar som frodas i . Denna utveckling är intebra för statskassa, med tanke på den storaturistpotential som kan nå utomlands samt deinkomster som staten skulle få in via spelskatten,arbetsgivaravgifter och direkta löneskatter. Staten skullemed andra ord genom tillåtelse till kasinospel medinternationella regler göra en bra affär. Det blir attraktivareatt turista i för utlänningar som i sin tur skaparinkomstmöjligheter för staten.Reglerna om kasinospel, roulett, tärningsspel ochkortspel finns i lotterilagen som också reglerar vissa typer avautomatspel. För dessa spelformer föreskriver lotterilagendels tillstånd, dels begränsningar i fråga om högsta insatsoch vinst.Enligt vår uppfattning bör spelet i princip släppas fritt.Det förefaller dock inte rimligt att helt ta borttillståndsgivningen, bl a med hänsyn till att spel inte börförekomma i miljöer och lokaler som är avsedda för ochnormalt besöks av barn och unga människor och attspelformer som vänder sig särskilt till dessa kategorierendast bör medge begränsade vinstmöjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändringi lotterilagstiftningen i syfte att möjliggöra kasinospel(roulettspel, tärningsspel, kortspel) enligt internationellaregler i ,2. att hos regeringen begär förslag till ändringi lotterilagstiftningen i syfte att möjliggöra automatspelenligt internationella regler i .
mot · GF02Kr417 · 1992-01-27 00:00:00 — Tolkar för döva m.fl. Kostnaden för tolkar belastar respektiveutbildningsanordnare, dvs. folkhögskolor, studieförbundoch kommuner. fördelar medel tillfolkhögskolor och studieförbund, kostnader för KOMVUXingår i sektorsbidraget till kommunerna. Av dessa medelskall även kostnaderna för tolkar fördöva studerande betalas. Före detta datum fanns särskildamedel avsatta för detta ändamål, vilka kunde rekvireras avutbildningsanordnarna.Handikapputredningen har överlämnatett betänkande ''En väg till delaktighet och inflytande -- tolkför döva, dövblinda, vuxendöva, hörselskadade ochtalskadade'', SOU 1991:97. Utredningen har i betänkandetangett att man övervägt frågan om utvärdering avutbildningssituationen i studieförbund och folkhögskolorför elever med handikapp (t.ex. tillgång till tolk), menfunnit det lämpligt att återkomma till frågan i samband medatt frågor om myndigheter inom handikappområdetbehandlas i slutbetänkandet. Skälet till att frågan behandlasär den information som kommit utredningen till delangående svårigheten för studieförbunden och andra att hamedel för att täcka merkostnader för elever medhandikapp, t.ex. tolkkostnader för döva.I årets budgetproposition föreslås att såväl medlen tillfolkbildningsrådet som till KOMVUX skall reduceras.Detta kommer att få negativa konsekvenser för möjlighetenför människor med låg grundutbildning (t.ex. döva) att fåtillgång till studier, eftersom de blir beroende av attutbildningsanordnaren i en krympande budget har medelför att täcka kostnaderna för bl.a. tolk.För att elever med handikapp som önskar studera inomstudieförbund, folkhögskola eller KOMVUX inte skallförhindras att delta i studier på grund av bristande medel,behöver särskilda åtgärder vidtas som garanterartillgängligheten. En sådan särskild åtgärd är att genom ettförslagsanslag garantera att studieförbund, folkhögskoloroch KOMVUX får medel för täckning av tolkkostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av särskilda åtgärder föratt garantera tolkkostnaderna vid studier vid studieförbundoch folkhögskolor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av särskilda åtgärder föratt garantera tolkkostnaderna vid studier vidkomvux.1
mot · GF02Kr420 · 1992-01-27 00:00:00 — Med anledning av folkbildningspropositionen beslutaderiksdagen att folkbildningen själv skall ta ansvar förfördelning av statsbidrag, administration, organisation samtuppföljning och utvärderig av den verksamhet som bedrivsmed statsbidrag. har ansvaret för dennaverksamhet.I budgetpropositionen anger föredragande statsråd:''har beslutat att en treårig budgetram skallinföras för folkbildningen och att en årlig justering avbidraget med hänsyn till löne- och prisutvecklingen isamhället bör göras under mellanåren'', och vidare: ''Avskäl, som redogjorts för tidigare, är det nödvändigt att göraett avsteg från denna princip /93 och därförberäknar jag en besparing på anslaget. ''På grund av nödvändiga sparåtgärder, vilket anges ibudgetpropositionen, har förutsättningarna ändrats. Jagdelar uppfattningen beträffande besparingsmålen menanser att besparingen inte skall drabba folkhögskolornasverksamhet. Folkhögskolorna bedriver en viktigundervisning inte minst för ungdomen. Detta gäller inteminst de långa (allmänna) kurserna. Jag anser attbesparingen inom anslaget uteslutande skall göras inomandra delar av folkbildningsverksamheten. böruttala att besparingen på inte skalldrabba folkhögskolornas verksamhet utan i stället i sinhelhet göras inom andra verksamheter som berörs avanslaget ''Bidrag till folkbildningen''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att besparingen på 300 milj.kr.inte skall omfatta folkhögskolornas verksamhet.
mot · GF02Kr421 · 1992-01-27 00:00:00 — Folkhögskolorna har en allmän stark ställning i svensktoch nordiskt folkbildningsarbete.Tidare var det folkhögskolan som stod till buds förkunskapshungriga arbetarungdomar. Folkhögskoleåren gavdem den mognad de behövde för att senare göra insatser idet vi med stolthet kallar Folkrörelsesverige. Otaliga är dekommunal- och landstingspolitiker som haft folkhögskolansom sitt universitet.Dagens folkhögskola har naturligtvis påverkats av detallmänna skolväsendets utbyggnad. spelardock folkrörelseskolorna en viktig roll för utbildningen avförtroendevalda. är de kortutbildade medbristande såväl ekonomiska som sociala resurser den storamålgruppen för folkhögskolornas allmänna kurser.Efter flera års statliga utredningar, en omstudieförbunden och en om folkhögskolan, tog riksdagenett samlat beslut om dessa grenar av folkbildningen och enny statsbidragsförordning antogs, gemensam förstudieförbund och folkhögskola. Beslutet innebar en treårigbudgetram och en årlig justering av bidraget med hänsyn tilllöne- och prisutvecklingen.Efter tre år skulle en utredning göras för att riksdagenskulle kunna kontrollera om villkoren för statsbidrag varuppfyllda: att medverka till att ''utjämna utbildningsklyftoroch att prioritera verksamheter'' för utbildningsmässigt,socialt eller kulturellt eftersatta grupper.I årets budgetproposition kommer dråpslaget.Reducering av anslaget till folkbildning med 15,5 %.Skolminister anför dock följande:''Folkbildningen har djupa rötter i det svenska samhälletoch spelar en viktig roll för kunskapssynen, bildningsidealetoch därmed för den enskildes frihet ochpersonlighetsutveckling.'' Vad hjälper vackra ord?Chefen för talade i klarhet ien intervju i . ''Det äroegentligt att kalla folkhögskolorna för fortbildning. Det ären socialt trevlig verksamhet men kanske inte så nödvändignär pengarna är knappa. ''I en situation med hög och ökande arbetslöshet skär anslaget. Ungdomsarbetslösheten är ett gissel och allamöjligheter för vidareutbildning bör tas tillvara.Följer regeringens förslag måstefolkhögskolan säga nej till människor som följerregeringens råd att under arbetslöshet söka utbildning ochsom ser folkhögskolan som sin enda chans.Förutom resursminskningen får folkhögskolornakänning av den kraftiga nedskärning som regeringenföreslår när det gäller det statliga stödet till fackligutbildning på LO- och TCO- sidan. Facket har liksom andrafolkrörelser lagt sina kurser på egna och andrafolkhögskolor. När denna verksamhet nu hotas slår det hårtmot folkhögskolorna.All utbildning har i årets budgetproposition fått ökaderesurser, i flera fall betydande uppräkningar. Endastfolkbildningen har fått en allvarlig sänkning, vilket vållarfolkhögskolorna mycket allvarlig skada.Samtidigt är man beredd att attackera världens bästutbyggda folkbildning.Etik och moral är viktigt i det politiska arbetet. Det ärdärför viktigt att riksdagsbeslutet inte rivs upp.Ett beslut som var historiskt för folkrörelserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det fattade beslutetom folkhögskolorna ligger fast.
mot · GF02Kr422 · 1992-01-27 00:00:00 — har den svenska folkhögskolan verkat tillglädje och gagn för många generationer unga och -- framförallt -- även för äldre kursdeltagare. Den harkunnat förena fria folkbildningsmål med en klar inriktningmot studier och förberedande kurser för en rad yrken. Dethar sagts att folkhögskolan är ett ''livgivande andningshål'' idet i övrigt starkt uniformerade svenskautbildningssystemet.Under 1960-talet hade vi en debatt i dåfolkhögskolans framtid ifrågasattes. En parlamentariskutredning slog dock fast att också i det moderna ochmångsidiga samhället behövs en folkhögskola avtraditionellt snitt. Det blev grunden tillfolkhögskolereformen i riksdagsbeslutet . Dettabyggdes sedan ut i förra årets riksdagsbeslut. Då tillkomäven att det skulle bli en mera enkel och obyråkratiskhantering av bl a statsbidragen. Det nytillsatta folkutbildningsrådetskulle fördela medlen till både folkhögskola ochstudieförbund. Det byggde på en treårig budgetram därman dessutom förutsåg en årlig justering med hänsyn tillförändring i utvecklingen av priser och löner. Därtill gjorderiksdagen en beställning av en treårsplanering avverksamheten som senare skulle utvärderas, bl a för att se om villkoren för statsbidragen var uppfyllda.Utifrån dessa beslut och statsmaktens besked harfolkhögskolorna lagt sina planer under den gångna hösten.Till saken hör att allt fler har sökt sig till folkhögskolestudierpå grund av den kärva arbetsmarknaden.I min egen hemtrakt har en folkhögskola med , dvs mycket nära den föreskrivnaidealstorleken, f n drygt 100 elever som kontinuerligt studerar där. ärdet en fördubblad sökandegrupp -- över 400 har söktstudieplats. Platsantalet har utökats och uppgår till 130.Man har en större första årskurs med fler studerande äntidigare. Dessutom finns ett stort utbud av olika längre''profilkurser'' såsom friskvårdslinje ochmassmediakunskap m fl kurser. Därtill kommer ett stortutbud av kortkurser, bl a en 5-veckors kurs för 12 elever som anvisas avlänsarbetsnämnden. Det stora och flexibla utbudet avyrkesförberedande kurser ligger väl i linje medstatsmaktens önskemål att folkhögskolan skall medverkatill att utjämna utbildningsklyftor och företrädesvis ägna sigåt verksamheter som utbildningsmässigt siktar in sig påkulturellt och socialt eftersatta grupper.Den starkt ökade arbetslösheten igruppen äldre ungdomar har självfallet medverkat till ökadelevtillströmning. Vidare torde en upphandling avarbetsmarknadspolitiskt motiverade kurser också öka i vissgrad. Ändå, med dess kraftiga nedskärning av anslagen tillfolkbildningen är regeringsförslaget ett hårt slag motskolornas möjligheter att fullfölja sina uppgifter. Det finnsdärför anledning för att noga pröva hurfolkhögskolan skall kunna fullfölja sina viktigapedagogiska, sociala och kulturella uppgifter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attfolkhögskolorna bör ges sådana villkor att degrundläggande intentionerna riksdagsbeslut i alltväsentligt kan fullföljas.
mot · GF02Kr423 · 1992-01-27 00:00:00 — i är ett välkänt begrepp. IFryshuset sjuder det av idéer och verksamheter, av och förungdomar. Här tar man vara på och uppmuntrar ungdomarskraft och initiativförmåga.Några exempel på verksamhet: Det finnsrepetitionslokaler för 150 musikband. Där ordnas disco. Mindre känt ärkanske att det också finns bostäder för ungdomar och att detbedrivs högstadieundervisning. Ur verksamhet växteidén med ''farsor och morsor på stan'' fram.Fryshuset är ett projekt som bygger på det bästa urfolkrörelsetraditionen, det ideella engagemanget, den egnaaktiviteten och solidariteten. Men det ärfolkrörelseengagemang anpassat verklighet.Det mesta av arbetet drivs som samarbetsprojekt där mångaorganisationer och rörelser engageras. Man har utvecklatett unikt sätt att arbeta. På finns det plats för allasorters ungdomar, även de som befinner sig i riskzonenmellan ''vanligt'' liv och ''kriminellt''. Det sociala arbetetblir en allt viktigare del i verksamheten.Ett område av mycket stor vikt är arbetet motfrämlingsskepticism. har med sin mångfald avkulturella och idrottsverksamheter ovanligt godaförutsättningar att arbeta framgångsrikt med detta.Vårt samhälle är fattigt på sådana företeelser somFryshuset, men det finns också på andra håll i landetliknande verksamheter. Erfarenheterna från kanbli till stor nytta för andra projekt som växer fram.Verksamheten är sektorsövergripande. Det är inteantingen -- eller, utan både utbildnings-, kultur- och socialverksamhet. passar inte in i de vanliga ramarnaför ungdomsverksamhet. Det hamnar därför mellan allastolar när det gäller finansiering. Det gäller ocksågeografiskt. Till i kommer mångaungdomar från hela länet. kan därför inte sägasvara enbart en bakgrund av hur lite verksamhet det finns förungdomar och med tanke på den handfallenhet, som oftapräglar samhällets försök att möta tonåringars behov, så ärdet mycket värdefullt att och liknandeverksamheter finns och trots ständiga ekonomiskasvårigheter lever vidare.För ter sig framtiden nu oviss. Verksamhetengår runt, men man är beroende av finansiärer, som i sin turhar en osäker framtid. , som är denviktigaste bidragsgivaren, kommer omKommunalekonomiska kommitténs förslag blir beslut atttvingas göra omfattande besparingar. Risken finns attbidragen till kommer i farozonen.Fryshuset har också gamla skulder, som inskränker pådet ekonomiska utrymmet trots att verksamheten nu är iekonomisk balans. Det finns alltså många skäl som gör detnödvändigt att staten nu går in som garant för möjlighetenför att leva vidare och utvecklas.Det måste vara en angelägenhet för samhället att genomett ekonomiskt projektbidrag skapa möjlighet till fortsattverksamhet. Ett projektanslag på bördärför inrättas. Regeringen bör få i uppgift att utformavillkoren för detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett projektanslag förverksamheter såsom i .
mot · GF02Kr424 · 1992-01-27 00:00:00 — Av bilaga till budgetpropositionenframgår att en parlamentariskt sammansatt kommitté förnärvarande gör en översyn av lotterilagen. Utredningenskall undersöka om föreningarna i högre grad än nu skallkunna finansiera sin verksamhet genom ökade inkomsterfrån lotterier.Lotterier som källa för egenfinansiering kan komma attbli av stor betydelse även för de folkrörelser som inte direktär uppbyggda av föreningar. Jag tänker då på t.ex.studieförbunden där studiecirkeldeltagandet inte alltiduppfattas som ett föreningsmedlemskap. Inte desto mindrehar verksamheten stora likheter med den som föreningarnabedriver när det gäller deltagarinflytande och socialgemenskap. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att likställa studieförbunden medandra folkrörelser i lotterilagen.
mot · GF02Kr426 · 1992-01-27 00:00:00 — I vår motion om ett nytt system för organisationsbidrag(1991/92:Kr409) har vi föreslagit att bidragen sänks underen treårsperiod. Första steget bör tas . Vi föreslårdärför att organisationsbidragen minskas med totalt 2miljarder för /93. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att för /93 beslutar minskade statliga organisationsbidragen med sammanlagt ,2. att , om yrkande 1 bifalls och om det befinnsnödvändigt, hos regeringen begär ett utarbetat förslag tillminskade anslag för organisationsbidrag i så god tid att detkan börja gälla redan from den 1juli 1992.
mot · GF02Kr427 · 1992-01-27 00:00:00 — Återuppbyggandet av i harett stort riksintresse. Församlingen har också fått stöd frånmånga tusen personer från hela riket. Det är såvälprivatpersoner, företag och stiftelser som konstnärer ochartister.Kulturhistoriskt spelar kyrkan en viktig roll. Kyrkanbörjade byggas på uppdrag av Konung och är enligt expertisen en avNordeuropas märkligaste centralkyrkor från barocktiden.Natten till den 17 maj 1990 brann kyrkan ner. Alltbrännbart lades i aska: den stora kupolen, allatakkonstruktioner, en av märkligaste orglar och allannan kulturhistoriskt intressant inredning. återstårendast murverket.Det är som äger och förvaltarkyrkobyggnaden. Församlingen tecknade hosförsäkringsbolaget en försäkring förkyrkobyggnaden. Möjlighet att teckna fullvärdesförsäkringför kyrkan har inte funnits. Försäkringsbeloppet har i ställetårligen räknats upp med byggkostnadsindex till -- vidbranden -- 144 milj.kr.Församlingen och stiftelsen hargenomfört en rad aktiviteter för att bidra till kyrkansåteruppbyggnad. Bland annat har olika evenemanggenomförts, kopparmynt präglats av den brunna kyrkanstak, en bok om kyrkan producerats och skivinspelningarfrån kyrkorgeln samlats till försäljning. Ansökan hos olikastiftelser och fonder har också gjorts. Också har genomfört en betydandeinsamlingsverksamhet.Sammanlagt har runt 7,5 milj.kr. Tilldet kommer löfte om 2 milj.kr. från samt 5 milj.kr. från kyrkofonden.I motsats till kommuner och landsting är som bekantförsamlingarna inte befriade från moms. Det torde varasvårt för regeringen att utnyttja sin möjlighet att befria fråneller sätta ned momsen, bl.a. eftersom det i så fall ärleverantörerna som måste begära sådan.Den slutliga kostnaden för återuppbyggnaden är svår attberäkna. Säkrast möjliga beräkningar pekar på enkostnad på 217 milj.kr. för att återställa kyrkan exklusive konstnärligutsmyckning. (Man har därvid räknat med en årlig ökningav byggkostnadsindex på . )Med tidigare gällande moms (12,sombrandförsäkringsbeloppet byggde på), hade kostnadenstannat på knappt 196 milj.kr., dvs. ett 21 milj.kr. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att anslå 21 milj.kr. tillåteruppbyggnaden av i .