mot · GF02Sk352 · 1992-01-27 00:00:00 — Skattekvoten i många länder hålls också neregenom att man underbalanserar budgeten, dvs man lånartill utgifterna.Stefan Fölster har i bilaga 26genomfört den här typen av korrigeringar och framställt ettmått som han kallar för utgiftstryck.Enligt traditionella beräkningsmetoder var skattekvoteni högre än i EG år 1986.Korrigerar man för olikheter i skattesystemen (dvsnormerar beskattningen av transferingarna), och tar hänsyntill olikheter i befolkningsstruktur liksom budgetsaldo såmer än halveras denna skillnad.I genomsnitt ligger det svenska skattetrycket då bara 6--högre än genomsnittet för EG-länderna.Sverige hamnar inte heller högst i världen. Enligt Fölstersberäkningar har såväl , som etthögre utgiftstryck än Sverige.I tablån nedan presenteras en jämförelse mellan Sverigeoch EG vad avser skattekvot och utgiftstryck baserad påFölsters material. Beräkningarna avser år 1986:nSkattekvotUtgiftstryckSverige53,549,9EG-genomsnitt39,243,5Skillnad14,36,4Denna skillnad beror dels på att vi konsumerar mer avvissa typer av tjänster (t.ex barn- och äldreomsorg), dels påatt utbildning, vård och omsorg i högre grad finansieras viaskattsedeln i vårt land.Om skulle ha samma grad av offentligfinansiering av sin sjukvård som har skulle detta,enligt Fölsters kalkyler, kräva en höjning av skattekvotenmed i dessa länder. Skillnaden iutgiftstryck mellan och EG skulle med den härtypen av korrigeringar således reduceras ytterligare.Sverige har en betydligt högre skattekvot än mångaandra länder. Till stor del förklaras skillnaden av olikheteri skattesystem, åldersstruktur och budgetstrategi. Deverkliga skillnaderna är begränsade och förklaras av en merutbyggd offentlig verksamhet i vårt land. I fårman i större utsträckning betala utbildning, vård ochomsorg direkt ur den egna plånboken. Detta innebär lägreoffentliga utgifter och skatter men störreomkostnader för hushållen i form av avgifter.7.2 Skatterna och samhällsekonominBeskattning innebär med nödvändighet att priserna iekonomin påverkas. Såväl moms som inkomstskatt skaparett gap mellan de ursprungliga produktionskostnaderna ochde priser som tas ut i butiken. Man brukar säga attbeskattningen skapar s.k. skattekilar. Dessa skattekilarmedför att fördelningen av resurser i ekonomin i vissutsträckning snedvrids.Den här typen av snedvridningar leder till kostnader ochvälfärdsförluster för hela samhällsekonomin. Det är därförviktigt att skattesystemet får en effektiv utformning. Ett''onödigt'' högt skattetryck måste undvikas.Skatterna är ett redskap för att uppnå en radfördelningspolitiska mål. Ett ökat skatteuttag underlättarmöjligheterna att uppnå dessa mål, men höga skatter harför den skull inget egenvärde. Ett för högt skattetryckinnebär att det blir mindre kvar inte bara förhöginkomsttagarna utan också för de personer och hushållsom redan i utgångsläget har otillräckliga resurser.Vänsterpartiet anser att skatt skall utgå efter bärkraft.Ett progressivt skatteuttag minskar behovet avtransfereringar. Detta gäller såväl inkomstbeskattning sombeskattning av konsumtion. Det är i detta perspektiv manskall se krav om ett slopat grundavdrag förhöginkomsttagare och sänkningar av vissa indirekta skatter,t.ex. Ökad progression innebär ett effektivareskatteuttag och därmed minskad rundgång. Detta bordevara en naturlig utgångspunkt i en diskussion om sänktskattetryck.7.3 Den svenska välfärdenDen offentliga sektorns sammanlagda intäkter uppgickunder till bortemot . Dettamotsvarar av BNP. Närmare hälften av dessapengar kom att användas inom den offentliga sektorn, tvåfemtedelar gick tillbaka till hushållen och näringslivet i formav bidrag och resten registrerades som räntebetalningar ochsparande.De offentliga utgifterna har under hela efterkrigstidenbefunnit sig i en stadig tillväxt. motsvarade deknappt av BNP och är nivån dubbelt så hög. Detbör i det här sammanhanget understrykas att det är denoffentliga sektorns utgifter och inte den offentligasektorns reala verksamhet (dvs konsumtion ochinvesteringar) som har vuxit på detta sätt.Förbrukningen inom den offentliga sektorn harinte vuxit snabbare än BNP utanandelen har legat tämligen kring . Istället ärdet transfereringarnas och ränteutgifternas utveckling somär förklaringen till de offentliga utgifternas förhållandevissnabba tillväxt.År 1989 svarade den offentliga konsumtionen förungefär av BNP i vårt land. Motsvarande siffra för EGvar . Det finns flera förklaringar till att denna skillnadär så stor som den är. En är att andelen äldre är högre i vårtland. Därför måste en större andel av våra resurser avdelasför sjukvård och äldreomsorg. Vi har också en högreförvärvsfrekvens vilket förutsätter en mer utveckladbarnomsorg. En ytterligare förklaring är att utbildning,vård och omsorg i större utsträckning bedrivs i offentlig regii vårt land.7.4 Vänsterns väg till sänkt skattetryckVänsterpartiet vill stödja de sämst ställda i samhället. Vivill i många fall förbättra bidragsreglerna och bygga ut denoffentliga servicen. Detta kostar pengar vilket ofta ärliktydigt med höjda skatter.Vänsterpartiet förespråkar dock inte ett högreskattetryck. Vi har genom en noggrann anslagsprövning ochprioritering, som bl.a. inneburit besparingar på mångaområden, kunnat lägga ett budgetförslag som ryms inom ettoförändrat skatteuttag.Det förslag till statsbudget för /93 somvänsterpartiet har lagt fram innebär en höjning avstatsutgifterna med ca. Skattekvotenligger dock still i förhållande till 1991 och kan såledesberäknas till . Detta förklaras av att vänsterpartiethar sagt nej till den skattesänkningspolitik som regeringenförespråkar.Skattekvoten är precis som det låter en kvot med bådeen täljare och nämnare. I täljaren har vi skatteuttaget och inämnaren BNP. Skattekvoten kan sänkas på två sätt:antingen genom att reducera täljaren-skatterna, eller ocksågenom att höja nämnaren-BNP.Om vi t.ex. antar att BNP ökar framöver(ett ganska vanligt antagande) och nivån på de offentligautgifterna ligger still så går det naturligtvis att sänkaskattetrycket utanatt någonting i sak egentligen behöver förändras. Det är denhär typen av kalkyler som Ny demokrati m.fl. ofta ägnar sigåt.Vänsterpartiet förespråkar ekonomisk tillväxt, men denekonomiska utvecklingen måste vara ekologiskt balanseradoch uppfylla kravet på allas rätt till ett meningsfullt arbete.Minskad utslagning på arbetsmarknaden innebär också attbehovet av nya statsutgifter minskar. Mellan 1981 och 1988ökade antalet förtidspensionerade och långtidssjukskrivnamed 150 000 personer. Detta innebar inte enbart kraftigthöjda statsutgifter utan också mänskliga tragedier.Arbete åt alla, en förbättrad arbetsmiljö och en rättvisfördelningspolitik innebär att statens utgifter kansänkas. Minskad utslagning, förebyggande vård ochrehabilitering gör att vi kan sänka vårdkostnaderna ochminska utgifterna inom socialförsäkringssystemen. Därmedblir det också möjligt att sänka skattetrycket.Då det är av vikt för skattepolitikens utformning attregeringen intar en nyanserad syn på frågan om skattekvot,skattetryck och förutsättningarna för ett successivt sänktskattetryck, föreslår att gerregeringen tillkänna vad som ovan anförts.8. Skatter och EGVänsterpartiet strävar efter att värna Sverigesmöjligheter att föra en egen ekonomisk politik och dettaoavsett medlemskap eller ej i EG.Den 1/1 1993 skall EG:s inre marknad vara upprättad.Varor, tjänster, kapital och arbetskraft kommer då att frittkunna röra sig över gränserna. Denna ökade rörlighetförutsätter ett mer likformigt skattesystem.Inom EG pågår ett intensivt arbete för att harmoniseraskatterna. Utgångspunkten är att beskattningen inte skallverka snedvridande på konkurrensen. Inget land skall medhjälp av låga skatter kunna gynna sitt eget näringsliv.Det finns betydande skatteskillnadermellan de olika medlemsländerna. Normalmomsen varierarmellan 12 och . Därtill kommer mängder av undantag.Flera av saknar t.ex. moms på maten.Marginalskatten för höginkomsttagare liksombolagsskatten uppvisar omfattande skillnader. Ocksåbeskattningen av lågoch medelinkomsttagare uppvisar storaolikheter. En metallarbetare i betalar t.ex. bara entiondel av sin lön i inkomstskatt medan hans holländske ochdanske kollega får avstå en dryg tredjedel (: EG, och skatterna).Skillnaderna i socialförsäkringsavgifter,förmögenhetsbeskattning och kapitalbeskattning är ocksåomfattande.Stor möda har lagts ner på att försöka harmoniseraskatterna inom EG. Resultatet har emellertid blivit klent. Istället har man alltmer tvingats lita till den spontanaanpassning som redan sker i medlemsländerna. Sannolikt ärdet marknaden och inte direktiv från som ävenfortsättningsvis kommer att styra utjämningen.Arbetet i har inskränkt sig till att försökaharmonisera den indirekta beskattningen. Risken finns atten onödigt stor gränshandel uppstår om inte beskattningenav varor och tjänster blir någorlunda likartad. Dessaproblem vill undvika genom attfastställa miniminivåer för moms och punktskatter.Storleken på dessa diskuteras alltjämt. En harmonisering avövriga skatter utgör inget mål för EG.8.1 Den globala ekonomiska integrationenDen tilltagande ekonomiska integrationen begränsar deenskilda ländernas suveränitet vad gäller beskattningen. värld där varor, tjänster, kapital och arbetskraft rör sigallt snabbare och lättare över nationsgränserna kan inteskatterna avvika alltför mycket. Detta är lika viktigt på detglobala planet som inom EG.Behovet av skatteharmonisering är emellertid inte likastort på alla områden. Rörligheten och därmed behovet avlikformighet i beskattningen varierar. Störst rörlighet hardet finansiella kapitalet. På dagens elektroniskafinansmarknader rör sig kapitalet blixtsnabbt övergränserna. Därför är skattekonkurrensen hårdast påkapitalsidan.Den ökade ekonomiska integrationen och kapitaletstransnationalisering sätter vidare press på en harmoniseringav bolagsbeskattningen. Alltför stora skatteskillnader kanmedföra att företagen undviker att investera ihögskatteländer.Vad gäller bolagsskatt så hör dock genomskatteomläggningen till lågskatteländer såväl vadgäller den formella skattesatsen på som det effektivaskatteuttaget. Detta erkänns också av företrädare förSAF och . Folkpartiledaren ochsocialministern har till och medkonstaterat att ''genom skattereformen har vi nu fått en avde lägsta bolagsskatterna i världen'' (nr 15den )Det bör dessutom understrykas att bolagsskattesatsenlångt ifrån är den enda variabel som påverkar valet avinvesteringsland. Minst lika viktigt är tillgången påarbetskraft, kostnadsläge, infrastruktur, graden av politiskoch ekonomisk stabilitet, samt närheten till marknader ochunderleverantörer.Skillnader i beskattning av arbetsinkomster påverkar iförsta hand vissa grupper av höginkomsttagare. Det är idessa skikt som rörligheten och vinstutsikterna är somstörst. De flesta ser emellertid inte låg skatt som någotsjälvändamål. Lika viktigt är vad man får för pengarna. Lågskatt som innebär privatfinansierad utbildning, vård ochomsorg behöver inte uppfattas som ett bättre alternativ änen högre skattesats som möjliggör en väl fungerande ochavgiftsfri verksamhet.Som kund är människan dock betydligt mer lättrörlig änsom arbetskraft. Tas gränskontrollerna bort blir detnödvändigt med en ökad harmonisering av de indirektaskatterna. Hur omfattande denna måste bli avgörs av en radfaktorer, bl.a. det geografiska läget.8.2 kontra EGSkatteomläggningen innebar att det svenskaskattesystemet blev mer lika det i andra länder.Inkomstbeskattningen sänktes kraftigt och kan inte längrebetecknas som hög, inte ens då hänsyn tas tillarbetsgivaravgifterna. Reduceringen av ränteavdrageninnebar också ett närmande till förhållandena i omvärlden.Skattereformen innebar att vår allmänna momssatsskulle träffa i stort sett samtliga varor och tjänster. Inom EGfinns däremot rader av undantag. Matmomsen liggerexempelvis en bra bit i flertalet EG-länder.Beslutet att sänka den svenska momsen på mat,kollektivtrafiken samt momsen på restauranger och hotellligger således i linje med vad som är vanligt i Europa.De flesta bedömare är överens om att den svenskainkomst- och företagsbeskattningen inte behöver sänkas avharmoniseringsskäl. Däremot råder det delade meningarom kapital- och förmögenhetsbeskattningens framtid. Eneventuell harmonisering på dessa områden leder emellertidinte till något mer omfattande skattebortfall.Skattesänkningen kan för övrigt finansieras genom ettborttagande av ränteavdragen.I den politiska och massmediala debatten utmålasmomsskillnaderna som det verkligt stora problemet. Oftaställs frågan hur vi skall kunna behålla vår höga moms ihändelse av en integration med EG. Regeringsföreträdarehar angett att momsen måste sänkas till vad man kallareuropeisk nivå, d.v.s. ned till ca 18%.Ett slopande av gränskontrollerna innebär attskattekonkurrensen utsträcks till varuhandeln. Detgeografiska läget är här en betydelsefull faktor. Att momsenär lägre i än i är av begränsad betydelse. IBelgien är det däremot svårare att hålla en väsentligt högremoms än i och Frankrike.Problemen bör emellertid inte överdrivas. ''Undersökningar av skatteskillnader mellan olika delstateri visar att skillnaderna kan uppgå till ca 5procentenheter utan allvarliga effekter på gränshandeln''(SOU 1989:33, bilaga 16, sid 8).I november 1991 beslöt också EG-landet atthöja sin allmänna moms från från den 1 januari1992. Och enligt den borgerlige ekonomiministern gör den höjda momsen det inte svårare för Danmarkatt anpassa sina skatter och avgifter till EG-nivå (TT-telegram ).Enligt EG-kommissionären (EG:s högsteansvarige för skattefrågor) utgör inte heller Sverigesmomsnivå något hinder för ett ev. svenskt deltagande i deninre marknaden. I en intervju har hon sagt angåendeSverige och hög moms att ''det finns absolut inget somhindrar dessa länder att ha en högre nivå'' (tidningen nr 8 1991).Vårt geografiska läge möjliggör en inte oväsentligskillnad i momsuttag även om vi inlemmas i EG:s inremarknad. En 5--högre moms kommersannolikt att endast få marginella effekter på varu- ochtjänstehandeln. Vi skulle m.a.o. inte bli tvungna att sänkamomsen av harmoniseringsskäl.Ett betydligt större problem utgör vissa av vårapunktskatter. Ett avskaffande av gränskontrollerna gör dettroligen svårt att bibehålla skatteuttaget på alkohol, tobakoch vissa energislag. Därutöver måste sannoliktkilometerskatten avskaffas. Förutom de negativa effekterpå hälsa och miljö som detta kan medföra så blir följdenockså ett betydande skattebortfall.Stora delar av detta bortfall kan balanseras genom enförändring av skatteuttaget. Syftet med kilometerskatten ärt.ex. att beskatta användningen av andra drivmedel änbensin och gasol. Det är då möjligt att istället beskattadrivmedlet direkt. Regeringen har redan tillsatt enutredning för att ge förslag till hur kilometerskatten skallersättas med höjd beskattning av diesel.På vissa områden, t.ex. bensin, innebär dessutom ettnärmande till EG:s målskattesatser en ökad svenskbeskattning. För att komma upp till EG:s målskattesatserskall den svenska bensinskatten höjas med förblyad bensin och med för oblyad bensin. EGhåller vidare på att införa en energi- och koldioxidskatt sominnebär en snabb och påtaglig höjning avenergibeskattningen inom EG till år 2000.Talet om att det svenska skattetrycket radikalt måstesänkas om vi kommer med i EG:s inre marknad bygger ihuvudsak på överdrifter. Varken inkomstskatt, bolagsskatteller moms behöver justeras nämnvärt. Det kan komma attuppstå ett starkare tryck på förändringar ikapitalbeskattningen men nettoeffekten av detta kan mötasmed minskade möjligheter till avdrag.De verkliga problemen begränsar sig till vissapunktskatter. Här kan man räkna med ett skattebortfallsom tillsammans med reducerade tullinkomster skullekunna innebära en påtaglig försvagning av statsbudgeten.Intäktsbortfallet behöver emellertid inte resultera i sänktskattetryck och nedskärningar av de offentliga utgifterna.Möjligheten finns att i stället höja skatten på andraområden. EG:s inre marknad är inget hållbart alibi för ensocial nedrustning.Då det är av vikt att regeringen intar en öppen hållningtill de krav en allt mer internationaliserad ekonomi ställerpå det svenska skattesystemet föreslår attriksdagen ger regeringen tillkänna vad som ovan anförtsangående det svenska skattesystemet och EG. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts, under avsnitten 2 och 3, angåendeen parlamentarisk utredning för en reformering avskattesystemet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts i avsnitt 5 om en parlamentariskutvärdering i syfte att klargöra i vilken gradskatteomläggningen bidragit till de ökandebudgetunderskotten,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 6 om behovet av bättrekonsekvensanalyser i regeringens skattepolitiskapropositioner,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnittet 7 om skattekvot ochskattetryck,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 7 om förutsättningarnaför ett successivt sänkt skattetryck,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 8 om det svenskaskattesystemet och EG.