mot · GF02So613 · 1992-01-27 00:00:00 — I har sedan 1985 yrkesgruppendagbarnvårdare, i likhet med andra yrkesgrupper,medgivits rätt till barnomsorg för sina barn.Detta har ordnats på så sätt att barnen skrivits in somdagbarn i det egna familjedaghemmet.Flera kommuner, bl.a. , har därefter införtsamma system.Lagligheten har fastställts genom rättslig prövning.För att förhindra en spridning av modellen ändrade densocialdemokratiska regeringen 1987statsbidragsförordningen (1987:860) så att statsbidrag inteutgår till denna form av barnomsorg.Frågan har därefter aktualiserats bådei frågor och motioner till riksdagen.Trots att ett stort antal kommuner, ävensocialdemokratiskt styrda, framfört önskemål om enändring av statsbidragsförordningen har densocialdemokratiska regeringen hållit fast vid sin rigidainställning.I den nuvarande regeringens regeringsförklaring utlovasdock en ändring. Där sägs att en omläggning avfamiljepolitiken skall ske i flera steg och att:I ett första och steg tas existerande hinder förfri etablering och fritt utnyttjande av olika former avbarnomsorg bort. Barnomsorgsbidraget följer det val somföräldrarna träffar. Statsbidrag kommer också att utgå, tillt.ex. då förskollärare startar eget och för dagbarnvårdaresegna barn. Genom dessa åtgärder skapas förutsättningar attsnabbare nå målet full behovstäckning inom barnomsorgen.I proposition 1991/92:65 följdes detta upp genomborttagandet av ett antal regler som förhindrat frietablering.I budgetpropositionen tas ytterligare ett betydelsefulltsteg genom att hindren för dagbarnvårdare att tillsammansi gemensamma lokaler driva verksamhet tas bort.Vad gäller statsbidrag för dagbarnvårdarnas egna barnhar dock ännu inte lagts något förslag.I proposition 1991/92:65 sade föredragande statsråd omdetta: ''Enligt min mening bör dagbarnvårdarnas egna barnge rätt till statsbidrag på samma villkor som gäller för andrayrkesarbetandes barn'' men att ''i nuvarandesamhällsekonomiska läge är jag inte beredd att föreslå ettgenomförande av denna reform''.Det kan antas att det är av samma anledning som någotförslag nu heller inte kan återfinnas i budgetpropositionen.Det är således av ekonomiska skäl som regeringen valtatt göra detta avsteg från regeringsförklaringen.Detta är beklagligt. Särskilt som regeringensberäkningar av kostnaderna för ett genomförande byggerpå delvis felaktiga förutsättningar och inledningsvisuppskattas till ett alldeles för högt belopp.Enligt prop 1991/92:65 skulle kostnaderna för ettgenomförande redan från begynnelsen uppgå till ca . Den beräkningen avser emellertid statensslutliga årskostnader om alla kommuner utnyttjarmöjligheten att genomföra modellen.Även om så skulle ske blir det ändå fråga om ett ettsuccessivt genomförande sikt.För skulle kostnaderna därför komma attuppgå till högst några tiotals miljoner kronor.Även denna barnomsorgsform är som andra avhängig avi vilken takt kommunerna kan få fram egna resurser för attfinansiera barnomsorgsutbyggnaden. Då detta är heltavgörande kommer de ökade statsbidragskostnaderna istort sett att falla ut oavsett beslutet tasnu eller om något eller ett par år.Om avsikten är att ändringen skall ske underinnevarande mandatperiod kan därför beslutet urkostnadssynpunkt lika gärna fattas i samband med åretsbudget.Några ökade anslag i budgeten /93 behövs inte.De kostnader som kommer att uppstå under det första åretryms inom barnomsorgsanslaget.Om kommunalekonomiska kommitténs förslag till nyttskatteutjämnings- och statsbidragssystem införs fr.o.m.1993 kommer inte några merkostnader att uppstå någongång, förutsatt att de totala statsbidragen, som skallfördelas till kommunerna i det nya systemet, beräknasutifrån årets budget.Statsbidragsförordningen 1987:860 bör därför i sambandmed årets budgetbeslut ändras i enlighet medregeringsförklaringen så att statsbidrag även utgår fördagbarnvårdarnas egna barn från . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag för dagbarnvårdarnasegna barn.