mot · GG02Fi36 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin InledningRegeringen och Socialdemokratiska har iseptember 1992 träffat överenskommelse om ett antalekonomisk-politiska åtgärder i syfte att stabilisera densvenska ekonomin. Det var bra! Vi stöder därföröverenskommelsen vad avser huvuddrag och nivå. Dockhar vi naturligtvis synpunkter på, hur man hade kunnat nåsamma mål men på ett annat och enligt vår uppfattningbättre och framför allt rättvisare sätt.I valrörelsen och i början av vårt första riksdagsår blevvi i det närmaste idiotförklarade för vårt förslag att minskastatens utgifter med 196 Mdr . har regeringen ochSocialdemokraterna genomfört det dubbla, räknat påårsbasis. Kanske vi hade kunnat undvika krisen om vi hadefått vårt förslag seriöst behandlat.SjukförsäkringPropositionens förslag har inslag av det förslag som NyDemokrati motionerade om under /92 mensaknar den totala översyn av systemet som är nödvändig,inte minst ur rättvisesynpunkt. Vi återupprepar därför vårtförslag.Huvudprinciperna för ett bättre förslag som inte baraomfattar sjukpenningförsäkringen utan även andrasocialförsäkringssystem är följande.Enkelt och motiverande av lönen kan man bara få för arbete och vidarbetsskada, förorsakad av grov försumlighet.90% av lönen kan endast utgå vid aktiv, yrkesinriktadrehabilitering, arbetsmarknadsutbildning med klart sikte påarbete, beredskapsarbete och som garantilön (efterkonkurs) om man verkligen jobbar.80% utgår vid sjukdom, arbetsskada, vård av barn,förtidspension, arbetslöshet och garantilön utan arbete.Ju aktivare man är desto högre ersättning. Det lönar sigalltid att arbeta. Det finns självrisk i alla systemen eller hurman nu vill uttrycka det.Uppmanar inte till fiffelErsättningsnivåerna är desamma vid sjukdom,arbetsskada eller vård av sjuka barn.De första två veckorna föreslås ersättning utgå . Man får så att säga betalt av tre. Nivån kangivetvis diskuteras, med den är i varje fall över miniminivånenligt internationella konventioner.Varför ? Detta sammanfaller med den s karbetsgivarperioden. Överallt är taket 7,5 basbelopp.Efter två veckor utgår ersättning respektive90 % vid aktiv rehabilitering.Det bör finnas en sammanläggningsregel om någon blirsjuk på nytt inom 14 dagar.Jämför med karensdagSystemet med en karensdag påverkar negativt vad somsker dag två. Tag en betala för två-effekten.Förslaget har alltid effekt, dvs det lönar sig alltid attarbeta respektive att vara aktiv.Det blir rättvisare och drabbar jämnare. Karensdagardrabbar enbart korttidssjuka.Det torde få ungefär samma effekt i hög- ochlågkonjunktur. I en överhettad högkonjunktur kan manräkna med ganska ordentlig effekt av karensdagar men ilågkonjunktur, när folk är rädda om sina arbeten, slårkarensdagarna mera koncentrerat mot de faktiskt sjuka.Det borde kunna bli en reform som kommer för attstanna. Rättvisan skulle göra att både arbetsgivare ocharbetstagare accepterar den.Försäkringskassans undantag blir inte mera omfattandeän (och mindre omfattande än vid ).Upplägget borde göra det lättare att ändraarbetsskadeförsäkringen och därigenom göra nödvändigabesparingar i LAF. är ett mycket stortproblem, det vet alla finansministrar, oberoende av färg.Ett tak för vissa försäkringssystemVi har i en tidigare motion föreslagit att motsvarandesystem med 80- resp 90-procentsnivån införs i garantilön vidkonkurs. Även här sätts taket vid 7,5 basbelopp. (x 7,5 x 33 700)/12 = per månadkommer att utgå i max 6 månader. Man kommer då runtmissbruket hos mindre nogräknade personer att ge sig själven hög lön, som raskt blir garantilön i 6 månader.Motivation är viktigÄndringar i socialförsäkringen får givetvis inte leda tillökade kostnader för företagen. Arbetsgivarperioden ochdet ökade rehabiliteringsansvaret för arbetsgivarna har defacto ökat arbetsgivarnas kostnader. Likaså det avskaffadebidraget till företagshälsovården. Förslaget täcker ävendessa aspekter.Om skall få ett långsiktigt, stabiltsocialförsäkringssystem måste det finnas:Motivation förarbetsgivarna att skapa bästa möjliga arbetsförhållandenför medarbetarna.Motivation för medarbetarna att görasitt bästa på jobbet.Motivation för sjuka ocharbetsskadade att så snabbt som möjligt jobba sig tillbakatill arbetslivet.Med ett motsatt system som -- det vet vi ju alla -- kanresultera i högre ersättning vid frånvaro än vid närvaro, kanvi i allmänt oförstånd börja skapa socialfall, som såsmåningom inte går att rehabilitera. Vem vill det?Det aviserade förslaget leder de facto till en högrebeskattning av företagen. Vilket regeringsparti hade det påsitt valprogram? Ny Demokrati är glasklart på den punkten.Arbetsgivaravgifterna måste ned så att konkurrenskraften,och därmed sysselsättningen, ökar.Till sist måste alla påminnas om att kollektivaförsäkringssystem finansieras av folk och inte av staten. Dethandlar alltså inte bara om utbetalningar utan om ännustörre inbetalningar -- för del.Vårt förslagVi föreslår alltså att huvudprinciperna försjukpenningförsäkringen och andra sociala bidrags- ochtrygghetssystem ändras i enlighet med vad vi tidigaremotionerat om. Vi föreslår vidare att systemet medreducerad sjukpenningförsäkring införs redan fr o /94.Minskat statsbidrag till sjukförsäkringenDet bör framhållas att denna besparing på 3,7 Mdr förstatskassan innebär en skattehöjning för den enskildeäven om den kallas egenavgift.PensionerTyvärr är det ofrånkomligt att försämra pensionerna idetta paket men det får under inga omständigheterytterligare försämra fattigpensionärernas villkor. Deträcker inte med att anvisa 500 miljoner ''för att mildraeffekten för de sämst ställda pensionärerna''. Det behövsytterligare tillskott för att lyfta upp dem till en anständignivå. Vi vill därför nedan anvisa medel för denna åtgärdgenom minskning av biståndet.SemesterReducering av semestern skallnaturligtvis drabba alla oavsett om semestern hartillkommit genom lag eller avtal. Vi förutsätter därför attrespektive avtalsparter solidariskt ställer upp. Lagstiftningvore det rätta men frågan är om föreningsrätten tillåterdetta. Hela frågan blir prov på det svenska systemet och denpåstådda solidariteten.Vi föreslår en utredning syftande att ta bort fyrahelgdagar, varav en klämdagsframkallande sådan.BostäderVi har invändningar mot besparingen ibostadssubventionerna, inte för besparingen som sådan,utan för att de som drabbas av hyreshöjningar inte klarar avhöjningen. Vi föreslår därför i stället att besparingen skergenom en minskning av biståndet.De tre senaste åren har hyrorna ökat med ! Åretsförhandlingar bedöms leda till ytterligare ca 10 %-igahyreshöjningar . har regeringenkommit överens med Socialdemokraterna om besparingarinom bostadssektorn på ytterligare 3 miljarder netto.I våras fattade beslut om försämradeavdragsmöjligheter genom att kapitalbeskattningenändrades. De ändrade kapitalbeskattningsreglerna medföratt lånekostnaderna för en egnahemsägare netto efter skattökar från 70 till 75 %.Samtidigt fattades beslut om höjningar avkapitalkostnaderna för statligt subventionerade hyres- ochbostadsrättshus för att möta försämringen föregnahemsägarna.I klartext innebär detta att egnahemsägare enligtbeslutet får högre kostnader genom försämraderänteavdrag och kostnaderna för dem som bor i hyres- ochbostadsrätt med statlig belåning ökar. Så långt var alltnågorlunda rättvist.Allt var tänkt att träda ikraft 1 januari 1993.Regeringens uppgörelse med Socialdemokraternainnebär följande:Beslutet om att ändra reglerna för kapitalbeskattningenskjuts alternativt rivs upp medan besparingarna avbostadsstödet för hyres- och bostadsrättshus ligger fast.Detta innebär att egnahemsägare gynnas i förhållandetill boende i hyres- och bostadsrättshus.Som sten på börda har man dessutom, enligtöverenskommelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna, beslutat om en nettobesparing inombostadssektorn på 3 miljarder nettovilket antas motsvara 3,4--3,7 miljarder brutto. Dennaindragning, i form av extra upptrappning avräntesubventioner (enligt skatteministern), drabbar i storutsträckning de hushåll som har de högstahyrorna. Det kommer också att slå olika för olikaallmännyttiga bostadsföretag beroende påålderssammansättningen i respektive bestånd. Därmed slårdet också väldigt olika för hushållen.Vi befinner oss i ett mycket allvarligt läge i ochsjälvklart är det viktigt att spara. Dock är det så att motbakgrund av de mycket höga hyreshöjningar som varit ochkommer, måste det anses närmast stötande med ytterligare3 miljarder netto i besparingar inom bostadssektorn.Finns det alternativ?Skulle vi i dessa kristider följa FN:s rekommendationeroch ge i bistånd skulle dettainnebära att vi gav 9 . Skillnaden motregeringsförslaget blir ca 4,2 miljarder (räknat på bedömtBNI ). Det räcker alltså även till att gefattigpensionärerna en tillvaro som innebär att de i alla fallfår leva på existensminimum (se tabell nedan).Det är viktigt att ge bra bistånd. För att kunna göra detpå sikt så krävs det att vi klarar vår ekonomi här hemma.Eftersom går med underskott, och inte så lite heller,så sker allt bistånd med lånade pengar. Lån och räntorkommer att få betalas av framtida generationer.Alltså, om vi följer FN:s rekommendationerom bistånd så behöver vi inte göra dessa smärtsamma extrabesparingar på boendet som Socialdemokraterna ochregeringen kommit överens om. Vi klarar också att gefattigpensionärerna en tillvaro på existensminimum.nTabellSkillnad om vi ger bistånd enligt FN:s rekommendationer+ 4,2 mdrUtebliven extra indragning av räntesubventionerna-- 3,0 mdrKostnad för att ge de sämst ställda pensionärernaexistensminimum-- 0,8 mdrSA besparingar i förhållande till ''krispropositionen''0,4 mdrDessa 400 miljoner behövs mer än väl till att täckabudgetunderskottet 1994.Vi föreslår alltså att man av den besparing somåstadkommes genom att minska biståndet till av BNIfår den överenskomna besparingen på 3 mdr och samtidigtfinansiering av en höjning av fattigpensionärernaspensioner. Vi uppfyller ändå tillmedlemsländerna.BiståndRegeringen och Socialdemokraterna har träffatöverenskommelse om sänkning av det internationellautvecklingsbiståndet med . Detta är ettbeslut i rätt riktning men vi anser att utvecklingsbiståndetska sänkas ytterligare så att det motsvarar det mål somfastställts av FN nämligen av givarlandetsbruttonationalinkomst. har genom att fastställa enhögre nivå -- enprocentmålet -- försökt vara föregångare tillett högre globalt bistånd. Endast fyra länder lämnar idagbistånd till en nivå som överstiger det av FN fastställdanämligen , , och . Med denekonomiska verklighet vi upplever i --budgetunderskott på mer än -- anser vi attbiståndet bör begränsas till av vårbruttonationalinkomst. Hur fördelningen av detta biståndska ske återkommer vi till under den allmänna motionstidenmen vår inriktning är att programlandbiståndet böravskaffas samt att vi bör koncentrera vårt bistånd till färreländer än vad som är fallet . Vi bör koncentrerabiståndet till ett fåtal länder men ha beredskap förkatastrofinsatser varhelst de uppträder. En väsentligt störreandel av biståndet bör gå till länder i vår närhet -- främst dåtill de baltiska länderna. Vi anser i motsats till övriga partieri att anslagen för ''Internationelltutvecklingssamarbete (C-anslaget)'' och ''Samarbete medCentral- och (G-anslaget)'' bör slås samman ochtillsammans utgöra av den svenskabruttonationalinkomsten. Detta bör innebära ettutvecklingsbistånd på sammanlagt cirka 9 800 miljoner kreller 4 200 miljoner mindre än vad som överenskommits iden s k krisuppgörelsen. Eftersom beloppet är kopplat tillvår bruttonationalinkomst kan viss justering av beloppenkomma att ske.FörsvaretNy Demokrati menar att satsning på försvaret kan skemed kostnadseffektivitet och rationalitet. Försvarsindustrinmåste ges möjlighet att konkurrera på lika villkor och hardå en utomordentlig utvecklingspotential. Civil spinn-off äromfattande. Ny Demokrati återkommer i försvarsutskottet.Övriga utgiftsminskningarDet är intressant att konstatera att vårt förslag attminska partistödet har fått gehör, men som vanligt först iframtiden. Vi återupprepar därför vårt förslag och föreslåratt trappan städas uppifrån med början /94.Det statliga partistödet bör sålunda för budgetåret1993/94 utgå av 1992/budgeterade belopp,för budgetåret 94/95 och för budgetåret 95/96med , allt i dagens penningvärde.AsylkostnaderDen föreslagna minskningen av asylkostnader på 200miljoner ''uppnås genom en sänkning av dagbidraget samtgenom begränsning av hälsoundersökningar''. Men varförtalar man inte om de bevisligen oskäliga och dåligtförhandlade förläggningskostnaderna. De kan sänkasbetydligt, kanske i storleksordningen 1--2 Mdr vidnuvarande beläggningsnivå. Vi föreslår därför att detomedelbart tillsättes en delegation, huvudsakligenbestående av skickliga och vana förhandlare frånnäringslivet, för att omgående omförhandla gällande avtal,om nödvändigt genom en lagändring.Åtgärder mot kostnadslägetDet bör uppmärksammas att det genom den uteblivnamomssänkningen uppkommer en kraftig skattehöjning på av allt som en familj konsumerar.ArbetsmarknadspolitikEn betydande del av vår mycket höga arbetslöshet ärtyvärr hemgjord. Den helt nödvändiga bantningen av denoffentliga sektorn skall naturligtvis genomföras men inte viden tidpunkt när vi har en kraftig lågkonjunktur.Den friställda arbetskraften kan ju då inte sugas upp avindustrin utan hamnar då i en förödande arbetslöshet ochmåste där betalas utan att något nyttigt arbete blir utfört.Det är en nationalekonomisk förlust med tillhörande stortmänskligt lidande. För att i någon mån motverka effekternaupprepar vi vårt förslag att genom en dispens från LAS,lagen om anställningsskydd, ge de arbetslösa möjlighet tillfällig anställning med bibehålletarbetslöshetsunderstöd, där företagen betalarmellanskillnaden upp till avtalsenlig eller marknadsmässiglön. Det bör ske på den anställdes eget initiativ och med enenkel rapportering.Det skulle kunna skapa meningsfullt arbete för mångatusen arbetslösa, som kanske lider mer av bristen påmeningsfullt arbete än på ekonomiska medel. För attförhindra missbruk måste åtgärden kringgärdas av vissaregler som bör utfärdas av regeringen. Många av de i dagarbetslösa skulle säkert kunna beredas ett fast arbete i dessaföretag när konjunkturen vänder och de nyaföretagsstimulerande åtgärderna får effekt, vilket skulle geen nationalekonomisk vinst!Lärlingssystem -- en konstruktiv och nödvändig åtgärdEtt modernt lärlingssystem måste införas med löner somstår i rimlig proportion till vad ungdomarna kan tillföraproduktionen. Vi uppmanar alla, inklusive regeringen attarbeta på tänkbara modeller. Frågan är nämligen avutomordentlig betydelse för näringslivet, näringslivetsframtid, och därmed för de produktiva jobben.Konjunkturanpassad arbetstidKonjunktursvängningar har alltid funnits och vi får nogtyvärr leva med dem även . Därför bör vi anpassaoss till det vi inte har så stora möjligheter att påverka, alltsåatt konjunkturerna varierar men vår arbetstid ligger fast.Det borde därför övervägas att införa konjunkturanpassadarbetstid, inom vissa ramar, t.ex. ochlåta arbetsgivaren och det lokala facket självabestämma arbetstiden. Ingen kan rimligtvis bättre bedömadet än parterna själva. Om det infördes snabbt på prov kanvi förmodligen undvika att tusentals anställda lämnar sinaarbeten och många tidigare avskedade kanske kan återfåsina arbeten. Skall vi hjälpas åt att bära bördorna mersolidariskt vore det ju bättre för oss alla och staten om arbetade -- än att arbetar -- och 10 %står utanför allt!LänsvägarDe föreslagna ''1,5 Mdr för reparationer och underhållav länsvägar i framför allt skogslänen'' förutsättes enbartanvändas produktivt, det vill säga till att förbättra vägarnaför den tunga kommersiella trafiken. ''Medlen för beredskapsarbeten ska ökas med 3,4 Mdr''(Regeringens text)Så stor del som möjligt av dessa medel bör iställetanvändas till ROT-sektorn som är arbetsintensiv och där detfinns ett mycket stort reparationsbehov inom denkommunala och offentliga sektorn. Nuvarande system medräntesubventioner till ROT-sektorn skall fortsätta efter 1/11993 med fokusering på offentliga byggnader.Arbetsrättsutredningen (dir. 1991:118)I propositionen framgår att Socialdemokraternaframfört önskemål om att utredningen (dir. 1991:118)angående den arbetsrättsliga lagstiftningen geskompletterande direktiv och att eventuella beslut omlagändringar på området fattas i samförstånd. Detta försökatt bromsa utredningen är allvarligt och olyckligt. Nyd:suppfattning är helt klar. Arbetet inomArbetsrättsutredningen måste fortgå i ursprunglig rikting.Arbetsrätten måste nämligen förändras och moderniseras.Detta är ytterst viktigt för svenskt näringsliv, för utländskainvesteringar i , för svensk konkurrenskraft, m m.ArbetsskadeförsäkringenVarje år anmäls uppåt 200 000 arbetsskador -- 1988anmäldes 260 000 -- varav godkänns. Ca 80 000personer har f n ersättning till av sinsjukpenninggrundande inkomst . Nuvärdet avde framtida utbetalningarna redanbeviljat uppgår till i storleksordningen 100 miljarder, dvs iklass med vad hela sjukvården kostar ! Systemethar med andra ord resulterat i framtida åtaganden på 20 000kronor per skattebetalare. Arbetsskadeförsäkringen kostarstaten uppåt 13 miljarder enbart . Detta system harunder fortsatt att rulla på utan att någon har vågatgöra något.Finansieringen skall ske via arbetsgivaravgifter, men deräcker inte till på långt när. Staten tar in 7 miljarder, betalarut 13 och ökar således på det stora underskottet medytterligre 6 miljarder i arbetsskadefonden.Budgetunderskottet ökar, staten måste låna tillutbetalningarna, räntan stiger, ekonomin hämmas,arbetslösheten ökar.Trots att drygt 8 miljarder förs över fråndelpensionsfonden till arbetslivsfonden kommerarbetsskadefondens underskott ändå snabbt närma sig 20miljarder.Ersättningsnivån bör stämma överens med reglerna ilagen om allmänförsäkring. I vårt förslag sänks de frånnuvarande till vid passivitet och vid aktivrehabilitering. Denna enkla åtgärd innebär storabesparingar.Definitionen på arbetsskada stramas nu upp något menbör skärpas upp ytterligare. Gör man inte detta blir detsvårt, för att inte säga omöjligt att privatisera försäkringen.I och med att en privatisering genomförs ökar kraven påföretagen att väsentligt förbättra sin arbetsmiljö för att få sålåga försäkringspremier som möjligt.ArbetslöshetsförsäkringenArbetslöshetsförsäkringen reformeras och byggs upp itre steg:1. Statligt grundskydd maximalt . Obligatorisk privat försäkring. Täcker skillnaden mellan grundskyddet ochtill av lönen upp till vad som motsvarar en årslön på7,5 basbelopp (ca ). Denna försäkring tecknasav den enskilde själv -- om hon/han vill försäkra sig motkarensdagarna och inkomstbortfallet samt evförlänga de . Här kan även våra fackföreningarteckna kollektiva försäkringar för sina medlemmar.Genom att man nu lyfter ut arbetsskadeförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen ur budgeten och ansvaret läggespå företagen, de anställda samt fackföreningarna så måsteriksdagen besluta om en sänkning av arbetsgivaravgifterna.A-kassorna ska givetvis, oberoende avförsäkringssystem, ej ligga hos facket.HemspråksundervisningenDen statliga och kommunala ersättningen tillhemspråksundervisningen bör om möjligt avbrytas 92/93 och förstärka såväl statskassan somkommunerna. Det innebär inget hinder för våra invandrareatt underhålla sina hemspråk men det skall inte ske på detallmännas bekostnad.Det finansiella systemetDe resterande medlen från de nedlagdalöntagarfonderna som förvaltas av Fond 92--94 -- ca 11miljarder -- ''skall vara föremål för samråd mellan parterna''vad det nu kan innebära. Ny demokrati vill dock medanledning av propositionen föreslå följande användning avde resterande medlen.5 Mdr till forskning och utbildningpå ett sådant sätt att resultatet kommer näringslivet ochdärmed samhället till del d.v.s. att stödja de teknikparkeroch groddföretagsgrupper som vuxit fram i anslutning tillvåra universitet och högskolor exemplifierade avSwedparks.3 Mdr till ett påförsäkringsmässiga grunder kunna lämnafullgörandegarantier till byggföretag då företagen intekan fungera på marknaden utan fullgörandegarantier.3Mdr till ett bistå de konkurshotadeföretag som oförskyllt har fått problem bl a pga bankernasagerande.Ny Demokrati anvisar ytterligarebesparingsmöjligheter: Organisationsbidragen är förmånga och kostar för mycket.Staten stöder föreningslivet med allmänna medel. Dettastöd har vuxit snabbt och uppgick år 1989till 7,5 miljarder kronor.Kommuner och landsting ger också föreningsstöd, 1989uppgick det till . Alltså sammanlagt 13miljarder kronor av skattebetalarnas pengar används till attstödja föreningar och organisationer.De statliga bidragen betalas ut som allmänna bidrag utanklar motprestation (315) som resultatinriktade bidragmed ett angivet mål (3 011)som uppdragsersättning förviss prestation (2 070)statliga lönebidrag till anställda (2088) hos föreningar.Siffrorna inom parentes anger bidragens storlek år 1989i milj. kronor.De föreningar som får bidrag är stora och små, kändaoch okända. Allt från fackliga arbetsgivare-arbetstagare-organisationer, lantbrukets föreningsrörelse, religiösaorganisationer, idrottens studiecirklar, intresseföreningarför föräldrar, pensionärer, handikappade och invandrareo.s.v. till hobbyföreningar och politiska s.k.kulturföreningar.Som exempel kan nämnas att SIDA gav och LO 37 000 000 kr.Konsum fick av i ochav i . ABF erhöll130 från 12 olika statliga och regionalamyndigheter. fick 24 000 000 kr.Vi vet den sammanlagda kostnaden, men uppföljningenoch utvärderingen av bidragen är dålig, för att inte sägaobefintlig. Därför finns det just inga underlag förstatsmakten att ompröva bidragen som i ställetschablonmässigt räknas upp . Det har gått sålångt att många bidrag kommit att uppfattas som ettgenerellt stöd till organisationen och att staten -- ellerkommunen eller -- fått någon sorts offentligtansvar för den verksamhet som organisationen bedriver!Det finns inget samband mellan bidragens storlek ochutveckling av antalet föreningsmedlemmar. Nuvarandeuppläggning missgynnar nya organisationer med nyaframtidsinriktade idéer.Det finns egentligen inga som helst garantier för attföreningar som får bidrag är levande i bemärkelsen att deengagerar medborgarna.Dessutom plottras mycket utav stödet bort på allehandalokala företeelser vilket givetvis medför oproportionerligthöga förvaltningskostnader.Medlemmars egna avgifter har genom biddragen fått alltmindre betydelse för föreningarnas ekonomi, vilket hotarföreningarnas frihet och deras funktion som banbrytare förnya idéer.Det är nödvändigt att reformera hela systemet förförenings- och organisationsstöd. Skattebetalarnas medelkan definitivt utnyttjas effektivare. Principer förbidragsgivning, beslutsunderlag och icke minst uppföljningav beslutade bidrag måste förbättras.De enorma belopp som utbetalas hänger givetvissamman med att föreningslivet antagit enormaproportioner. Och vice versa. finns det föreningar förnästan varje tänkbart behov. Ungefär 200 000 föreningar påriks-, regional och lokal nivå som tillsammans har mer än 31milj. medlemmar.Organisationsbidragssystem måste reformeras. Dettabör ske i huvudsak efter följande principer:1. De allmänna bidragen knyts till föreningarnasmedlemsantal.2. De resultatinriktade organisationsbidragen tas bort.3. Avdragsrätt för frivilliga enskilda bidrag införes förstöd till föreningar som gör allmänna samhällsnyttigainsatser. Avdragsrätten begränsas dock till ett basbeloppper år.4. Avdragsrätten skall sålunda inte gälla bidrag tillorganisationer som tillgodoser medlemmarnas ekonomiskaeller politiska intressen.5. Uppdragsersättningar till föreningar ochorganisationer utgår efter regelrätt upphandling med tydligtangivande av upphandlad prestation och att dennaupphandling sker under full konkurrens. Uppdraget följsupp och kontrolleras.6.