mot · GF02T803 · 1992-01-27 00:00:00 — som kampen i vårt land förts förutbyggnad av offentlig gemensam service har utbyggnadenav teleförbindelserna varit en viktig del. Det har inte alltidvarit självklart i vilken ordning olika landsdelar och olikabefolkningsgrupper skulle få tillgång till de nyakommunikationsmöjligheterna. Av och till har eftersattagrupper tvingats utveckla politisk kamp för att få del av nysamhällsservice så att den blivit allmänt tillgänglig.Senast formulerade övergripandemål för telepolitiken som innebär att medborgarna,näringslivet och den offentliga förvaltningen i landets olikadelar skall erbjudas en tillfredsställande tillgång påtelekommunikationer till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad. Telesystemet ska bl.a.gegod tillgänglighet och service för grundläggandetelekommunikationerbidra till ett effektivtresursutnyttjande i samhället som helhet somtelesystemet i sig är effektivtbidra till regional balans ochmöjliggöra sociala hänsynstagandenVad gäller telepolitikens inriktning ska den bl.a.innebära attStatens åtgärder skall utformas i en dialogmed intressenterna. nätutbyggnadsplaner skallförankras på regional och lokal nivå och kostnaderna förgrundläggande telekommunikationer skall betalassolidariskt.Det sociala ansvar som funnits och denfördelningspolitik som trots allt förts i vårt land harmöjliggjort en hög telefontäthet och ganska låga taxor.Landets tillgångar har gett förutsättningar för att utvecklaen stark och bra teleteknik. Dessa förhållanden har bl.a.varit viktiga förutsättningar för utvecklingen av ett av vårafrämsta exportföretag på telekommunikationsområdet.Efter och inte minst genomrymdteknik och militär teknik har på den internationellaarenan en alltmer avancerad teknologi utvecklats. Dennateknik utnyttjas framgångsrikt av transnationella företagsom vill exploatera de mest lönsamma delarna av behovenav telekommunikationer. Dessa företag har haft ett avsevärtekonomiskt intresse av att attackera de s.k. naturligatelemonopolen som finns i olika länder. Televerksamhetensberoende av utländska komponenter till högteknologiskutrustning har också ökat.Den europeiska gemenskapens politik är också i höggrad inriktad på en långtgående kommersialisering avsamhällelig service. EG-anpassningspolitiken, otillräckligbredd på elektronikindustrin och en allmän eftergiftspolitikgentemot bolagiserings- och privatiseringsivrare har lett tillden telepolitik som utvecklas.Televerket får alltmer konkurrens på den nationellamarknaden och kan väntas etablera mer verksamhetutomlands. Utvecklingen leder förmodligen till att de lågateletaxorna och den goda servicen i inte kanupprätthållas, och det kan till och med ifrågasättas om ett iglobala sammanhang litet företag som kommeratt överleva. Bl.a. den tekniska utvecklingen gör att vi iframtiden kanske har små ficktelefoner med vilkas hjälp vilätt når varje annan ficktelefon på jorden.Enligt budgetpropositionen räknar regeringen med attTeleverket ska ombildas till bolag ochdörren för en framtida privatisering av hela verksamhetenhålls öppen. har tidigare avvisat bolagiseringdärför att denna företagsform leder till attkapitalavkastningskravet överordnas alla andramålsättningar och att självt därmed inte kan tadet sociala och regionalpolitiska ansvar som samhället ålagtverket. Ett mer marknadsmässigt avkastningskrav hargivetvis fördelen att ge staten inkomster och spelreglerna påmarknaden blir mer lika.Vi anser emellertid att den planerade bolagiseringenmåste uppskjutas till dess att det visats att de mål förtelepolitiken som fastställt skall uppfyllas. Innannågot annat sägs från sida gäller också dessa mål.Televerket är på flera områden marknadsledande i Sverigeoch har långtgående befogenheter att driva verksamhetenaffärsmässigt som de övergripande målen skauppfyllas.Ett statligt ägarskap av kan därför under långtid väntas ge bra avkastning och stor tillväxt avrealkapitalet. Avkastningen ger möjligheter till andrainvesteringar i infrastruktur . Sett pålång sikt är det därför en mycket dålig affär för staten attsälja ut . En privatisering av måsteavvisas. Skulle privata storföretag eller allianser ta överkontrollen av televerksamheten ökar risken förgrovt ojämlik taxesättning och försämrad service försvagare grupper och regioner. Regeringen har ett stortansvar för att göra en korrekt analys av de ekonomiskarealiteter som styr en fri marknad och inte låta sig styras avnyliberal dogmatism.Den utbyggnad och modernisering av telenätet sompågår är av största vikt för den regionala balansen i Sverige.Förändringen genomförs med digital teknik som är enförutsättning för att t.ex. de s.k. PLUS-tjänsterna skakunna användas. Nätet måste också få en sådan standard attdatakommunikation och telefax fungerar på ettbetryggande sätt i hela landet. Detta är ofta en förutsättningför att nya tjänsteföretag ska kunna etablera sig. ärframkomlighet och driftsäkerhet otillräcklig i stora delar avNorrlands inland.Blanktrådslinjer måste bytas ut mot kabel- ellerradiolänkförbindelser. Att bygga upp ett väl fungerandetelekommunikationsnät är en viktig rättvisefråga förlandsbygden och dem som menar allvar med parollen ''HelaSverige ska leva''. Därför bör det statliga ansvaret förtelekommunikationerna omfatta såväl telefonitjänster somgrundläggande datatjänster i hela landet. Om Televerketanser att det inte kan ta ett sådant ansvar på grund av deavkastningskrav verket ålagts måste antingenavkastningskraven reduceras eller staten ''köpa'' denödvändiga tjänsterna av . För att så ska kunnaske måste sådana kostnader och icke vinstgivandeinvesteringar särredovisas.När det gäller telefonitjänstens kvalitet har statenpreciserat kraven på framkomlighet, driftsäkerhet,felavhjälpning och leveranstid vid installation och flyttningav abonnemang. Långa trådförbindelser, åsknedslag,stormskador och skador på grund av snö och is är merfrekvent på landsbygden varför en proportionellt större delav telefonitjänstens svagheter drabbar landsbygden. Ocksåav detta skäl är det viktigt att landsbygdslinjer moderniserasi snabb takt.Vi befarar att marknadsanpassningen ochbolagiseringen av med åtföljandeavkastningskrav kan komma att fördröjainvesteringsprogrammet på landsbygden. Den pågåendeindragningen av serviceställen och telebutiker är ettexempel på hur en hårt driven marknadsanpassning kan slåmot glesbygd och mindre orter. Neddragningen av antaletserviceställen och annan neddragning av service bör anståtills regeringen genomfört sin analys av bolagiseringenskonsekvenser. Vi hänvisar till den ovan beskrivnamöjligheten att reducera avkastningskraven som enkompensation för att uppfyller nödvändigaregionalpolitiska krav.I rådande arbetslöshetssituation hotas nu tusentals jobbinom televerkskoncernen genom de rationaliseringar sombland annat de hårda kapitalavkastningskraven medför.Arbetslöshet är en katastrof för den som drabbas ochmedför ökade kostnader för samhället. De inkomster statenfår av en hårdhänt personalpolitik slår tillbaka påutgiftssidan. Om inte en rimlig personalpolitik kanupprätthållas måste regeringen vara beredd att föreslåreducering av kapitalavkastningskravet.Under hösten 1991 har de av aviseradetaxehöjningarna utsatts för häftig kritik. De föreslagnataxeförändringarna är formellt ett resultat av statenstidigare beslut att teletaxorna ska kostnadsanpassas. De nyataxeförslagen innebär en omfördelning av taxebördan frånföretagskunder till hushåll och från riks- och utlandssamtaltill lokalsamtal. Den ordning som tidigare ansetts gälla, attöverskott från företagstaxor och långväga telefonsamtal fåtttäcka underskott på övriga hushållstaxor och lokala samtal,skulle därmed upphöra.Vänsterpartiet har ansett det vara en bra princip attstorförbrukande företag i viss mån subventionerathushållskunder. Vi har dessutom ansett att en enhetstaxaför hela landet skulle radikalt öka rättvisan mellan landetsolika delar. Dessa våra förslag har avvisats. Kritiken blevstor mot den omfördelning av taxorna som Televerketföreslagit och vars ikraftträdande skjutit på förvidare prövning. Ett minimikrav i den fortsatta prövningenför att ska uppfylla sina sociala hänsyn är attabonnemangsavgifterna kan sänkas eller helt tas bort förmer utsatta grupper som låginkomstpensionärer ochhandikappade. Om så sker ska givetvis också här minskadeintäkter särredovisas och leda till minskade avkastningskravfrån staten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt staten genom fortsatt ägande av skall säkratelekommunikationernas höga kvalitet och det sociala ochregionalpolitiska ansvar som beslutat om,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bolagisering,3. att beslutar att det statliga ansvaret förtelekommunikationerna skall omfatta både telefonitjänsteroch grundläggande datatjänster i hela landet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om personalpolitik,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avkastningskraven påteleverket kan reduceras för att skall kunnauppfylla sina sociala och regionalpolitiska åtaganden vadgäller taxor, service och investeringar.