mot · GF02A252 · 1992-01-27 00:00:00 — Samhällets kostnader i samband med arbetslöshet Grunden för ett samhälles välstånd är medborgarnasvilja till förvärvsarbete. Likaså är det en grundläggandeförutsättning för den enskildes trygghet och oberoende attha ett arbete. Det går aldrig att i efterhand kompenseraavsaknaden av ett arbete via socialförsäkringssystemet. Detgäller självfallet likvärdigt för kvinnor och män. Rätten tilleget arbete är också ett grundläggande villkor förjämställdhet mellan könen. Utan en politik för arbete åt allakan jämställdhet aldrig uppnås.Under har en dramatisk ökningskett av andelen kvinnor som förvärvsarbetar. Andelenkvinnor som förvärvsarbetar i är över 80 %.Även om kvinnorna inte släpper kontakten medarbetslivet när de bildar familj och skaffar barn, är det ingentvekan om att de fortfarande har huvudansvaret för barnensamtidigt som de förvärvsarbetar. Kvinnorna har därför dendubbla rollen som yrkesarbetande och huvudansvarig förhem och barn. För att klara detta arbetar kvinnorna deltidi större utsträckning än männen.Arbetsmarknaden i är, på samma sättsom i övriga landet, mycket starkt könsuppdelad.Kvinnorna återfinns i omsorgs- och undervisningsyrken.Kvinnorna har ofta mer okvalificerade, monotona och ofriaarbeten än männen.Under december månad ökade arbetslösheten i länetkraftigt. Över 6 000 personer noterades som arbetslösa. Detinnebär en ökning med 1 100 arbetslösa jämfört mednovember månad. Ungdomsarbetslösheten noterades tillnära 2 000 personer december/januari.1991 blev ett dystert år då inte mindre än 274 företagvarslade 7 387 personer. Av dessa blev 4 759 varslade omuppsägning och 2 628 varslade om permittering. avalla varslade finns inom tillverkningsindustrin och 10 %inom byggbranschen. Övriga återfinns inom tjänste-och offentlig sektor.Arbetslösheten i ligger nu överriksgenomsnittet, vilket oroar oss. En arbetslöshet pånästan är inte bara en svår börda för den enskilde.Samhällets kostnader för arbetslöshet återfinns på månganivåer.Kostnader för samhället i samband med arbetslöshet ärbl.a. utbetalning av A-kassa och kontantarbetsmarknadsstöd. I uppgick den summanunder 1991 till nästan 400 milj.kr., jämfört medmotsvarande siffra som var knappt 150 milj.kr. Merän en fördubbling har skett under det senaste året.Självklart är att den som drabbas av arbetslöshet skall haett ekonomiskt stöd. Under längre peioder av arbetslösheträcker inte arbetslöshetsunderstöd, därför har ocksåkommunernas kostnader för arbetslösheten ökat.Det är kostnader, som är svåra att beräkna. ökade socialbidrag och bostadsbidrag. Kommunernatar också på sig kostnader i samband med ungdomsplatseroch andra aktiviteter. Till följd av en ökad arbetslöshet, blirmånga både fysiskt och psykiskt sjuka, vilket också gersamhället ökande kostnader.Det är angeläget att alla former av utbildning används iarbetsmarknadspolitiken.I utnyttjas AMU, företagsutbildning,utbildningsvikariat, studieförbund och folkhögskolor,beredskapsarbete, särskilda inskolningsplatser,rekryteringsstöd, lönebidrag och samhällsföretag.Avgörande för om arbetsmarknadspolitiken skall geönskat resultat är att tillräckliga resurser ställs tillförfogande.Minskade anslag till vuxenutbildning,folkhögskolor och folkbildning drabbar dem som är ellerriskerar bli arbetslösa.En samordning för att bättre kunna utnyttja deekonomiska resurserna är nödvändig. Enligt våruppfattning bör de ekonomiska ersättningarna förbättrasför de arbetslösa som engageras i aktiva åtgärder.I bör åtgärder sättas in påutbildningsområdet för att höja kompetensen. Mer flexiblalösningar måste prövas för den enskilde, så arbetslinjen kanhävdas. Det privata näringslivet har ett stort ansvar för attge den som riskerar att bli eller är arbetlös, en meningsfullframtid.Samarbete mellan försäkringskassa, arbetsförmedling,sjukvård och sociala myndigheter bör också ingå i kampenför arbete åt alla. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett effektivare utnyttjande avsamhällets kostnader i samband med arbetslöshet.