mot · GF02A435 · 1992-01-27 00:00:00 — Kvinnornas framtid i skogslänen Utflyttningen av unga kvinnor från skogslänen är enligtsamstämmiga bedömningar ett av de största hoten mot enpositiv glesbygdsutveckling. Ett särdrag på den kvinnligaarbetsmarknaden i skogslänen är att den är mer begränsadän i andra regioner. Det här är en viktig orsak till att såmånga unga kvinnor väljer att flytta från landsbygden. Viförtroendevalda kvinnor från skogslänen fick, inte ett brev,men ett ''fax'' från en ung kvinna från vår region. Vi vill i enmotion förmedla hennes tankar och önskemål tillriksdagen.Att vara ung innebär mycket. Livet är fyllt avförväntningar och förhoppningar men också av krav och enhel del ''måsten''. För oss tjejer som växer upp i skogslänenär frågorna om framtiden många.Jag, , en 17-årig tjej, har växt upp, bott och fått mingrundläggande utbildning i ett av våra skogslän, i ettsamhälle som i stort sett har levt av skogen och andranaturresurser. Detta har skapat arbetstillfällen, gettmänniskor möjlighet till bra bostäder, utbildning påhemmaplan. Vi har också fått möjligheter att utvecklas sommänniskor som vi har haft vacker natur att vistasi på vår fritid.Men vad kommer framtiden att erbjuda mig som en tjeji glesbygd? Jag har mina egna visioner. Vill ni somförtroendevalda hjälpa mig och mina vänner att skapamöjligheter så att vi kan bo och verka i den del av landetsom våra föräldrar har valt och som även vi vill välja för vårframtid?UtbildningI dag har de flesta ungdomarna möjlighet att komma inpå gymnasiet efter . Jag tycker att det är viktigtatt kommunerna fortsätter att bygga ut gymnasieskolan.Men också att man noga planerar vilkagymnasieutbildningar som behövs, inte enbart på enenstaka ort utan i ett större geografiskt område. Vårutbildning är ju ändå grunden för arbetslivet.Efter gymnasiet skulle jag gärna fortsätta studera vidarepå någon högskola. De flesta högskolorna i skogslänen ärsmå eller mellanstora. Trots detta är det viktigt att vårahögskolor kan ge oss utbildningar, så att vi kan få jobb i vårahemkommuner, när vi är färdiga med studierna. Envälplanerad utbildning på nära håll lockar oss ungdomar attstudera på hemmaplan och ger då mer kunskaper på allanivåer. Våra högskolor skall också ha lika hög kvalitet påsin undervisning som högskolorna i resten av landet. Därförtycker jag att de också skall ha resurser för forskning.Många av våra högskolor har prövat distansutbildning.Det är ett bra alternativ speciellt för oss ungdomar, menäven för våra föräldrar som vill studera. Vi kan då bo,studera och t.o.m. sköta hemmet . Det skulle blimycket billigare. Det finns säkert behov av ännu merdistansutbildning, med hjälpmedel som t.ex. interaktiv TV-utbildning. Den är särskilt lämpad för vuxna, som på grundav arbete, ekonomi och familj inte på heltid kan studera påen annan ort.Många av oss måste ändå söka till utbildningar på andraorter längre bort från hemorten. Då är det viktigt att vi vetatt det finns arbete och en levande bygd att komma till närvi studerat färdigt. Det kommer säkert att behövas olikaåtgärder för att locka oss hem.Tänk om jag måste göra ett uppehåll i studierna! Tänkom jag blir för gammal att gå i gymnasieskolan! Tänk omjag inte får behörighet att söka in på högskolan! Ja, dåmåste den kommunala vuxenutbildningen finnas kvar,annars blir jag helt låst. Jag får annars varken fortsattutbildning eller ett arbete.ArbeteTyvärr har många unga kvinnor redan lämnat minahemtrakter. En del på grund av utbildning på annan ort, endel på grund av arbetslöshet. I våra trakter har det oftastvarit de manliga arbetsplatserna som har dominerat, t.o.m.de flesta arbetsmarknadspolitiska åtgärder har varitinriktade för det manliga arbetet.Men har faktisktutvecklingsfonden tillsammans med kommunen startatsärskilda utbildningar och kurser för kvinnor. Det har gjortatt vi i mitt län har flera kvinnor som startat egna företag.Men verkar det som om det är slut med detta eftersomden borgerliga regeringen nu har föreslagit attutvecklingsfonderna skall få mycket mindre pengar att rörasig med. Det är synd eftersom det hos oss gäller att hitta nyasätt att skapa arbetsplatser.Många av de unga tjejerna som har flyttat härifrån hargjort det eftersom de inte har fått ett arbete som det går attförsörja sig på. De arbeten som finns här för tjejer är oftastdeltid och en deltidslön kan man inte klara att försörja sigpå. Jag tycker att det är jätteviktigt att de arbeten som finnsger möjlighet till att arbeta heltid om man vill det.En stor del av de kvinnor som jag känner arbetar inomvård och omsorg. föreslår den borgerliga regeringen ennedskärning av statsbidragen till kommuner och landstingoch det finns en stor oro bland kvinnorna här i glesbygden.Försvinner de sista kvinnoarbetsplatserna? Här hos ossbetyder arbeten inom kommuner och landsting oerhörtmycket. Många av oss arbetar där och genom attbarnomsorgen och äldreomsorgen fungerar kan vi också fåett arbete.Vad har en ungdom att komma hem till, om det inte finnsarbete, och om du får ett arbete finns det ingen barnomsorg,äldreomsorg eller sjukvård på nära håll?Om jag och mina vänner ska stanna kvar här så måstedet finnas flera arbetsplatser, olika typer av arbete att väljapå. Varför inte flytta några statliga verk, fackförbund ellerfolkrörelser till skogslänen. Det börjar bli trångt istorstäderna. De nya telekommunikationerna gör detmöjligt att arbeta med många nya och gamlaarbetsuppgifter även i våra län.Om vi får ett arbete och vill flytta tillbaka till hemortenär flyttkostnaderna ett hinder. Då skulle det vara bra att fåett återflyttningsbidrag. De som får flyttningsbidrag i dagflyttar som regel åt andra hållet, från landsbygd till störreorter. Jag vill att bestämmelserna blir sådana att jag, när jagfår ett arbete på min hemort, kan få flyttningsbidrag, ävenom jag har ett arbete på den ort jag flyttar från. Det skulleinnebära att fler unga kvinnor kan lockas att flytta tillbakatill hembygden även om de har ett arbete på annat håll.KommunikationerFör oss är det viktigt med kommunikationer. Det är långtmellan skolorna, det är långt till arbetet, det är långt mellanorterna och det är långt till regioncentra.Bilen är ett måste i våra trakter. Därför hoppas jag attteoridelen för körkort införs i gymnasieutbildningen. Jaghar hört att det finns försöksverksamhet som ger arbetslösakvinnor möjlighet att ta körkort med hjälp av AMU. Dettamåste vara bra för alla kvinnor i glesbygd.Men de allmänna kommunikationerna bussar, tåg ochflyg bör förbättras. Det skulle också vara bra för vårtnäringsliv. Det är också viktigt att telekommunikationernabyggs ut.BostäderFör att kunna leva, studera och arbeta måste man ha enbra bostad. Vi kanske inte har direkt bostadsbrist, men oftafinns det inte mindre bostäder, hyres- eller bostadsrätter föross yngre eller de äldre som inte orkar ha ett eget hus. Somung har jag inte råd att köpa, därför vill jag att kommunerplanerar fler bostäder som är anpassade till olikagenerationer.Kultur och fritidI våra trakter har vi gamla kulturtraditioner. Tyvärr hardet ofta blivit den manliga kulturen och fritiden som har fåttstöd, bandyplan, jaktskyttebanor osv. Jag har inget motbandy, jakt och fiske, de är en del av kultur i skogslänen,men vi tjejer behöver också utveckla vår kultur och fritid.Som ett exempel vill jag ta hästsporten. Jag har självdeltagit i ridning och fått betala en terminsavgift på 600kronor.Studiecirklar och andra föreningsaktiviteter har alltidvarit grunden för vår verksamhet och detta stöd kommer vibehöva även . Därför kommer en nedskärningav statsbidragen inom detta område att slå hårt mot ossungdomar i glesbygden.EG och kvinnorna i skogslänenHur blir det när vi kommer med i EG?Det får inte bli så att bara de som bor itillväxtregionerna, får fördelar av ett medlemskap eller desom är välutbildade, språkkunniga och fria att välja om devill flytta inom EG.Jag vill inte att vi i glesbygden bara ska få nackdelar avett medlemskap; vi som bor i bygder där de flesta arbetarmed vård, omsorg och utbildning. Vi måste i se tillatt vi har råd med en gemensam sektor, lika stor som i dag.Vi måste själva få bestämma över våra skatter.Vi kvinnor i glesbygden är beroende av en regering somför regionernas talan och en aktiv regionalpolitik. Därför ärdet viktigt, att vår regering och riksdag får föra en egenregionalpolitik även inom EG.När vi ska folkomrösta om EG-medlemskapet måste vifå lära oss mer om och diskutera kvinnorna ochregionalpolitiken.Sammanfattning av Vickis kravVi anser att har berättigade krav och önskemål.Vill vi att unga flickor skall leva och bo i glesbygd och pålandsbygd och då måste vi också vara beredda att ge demförutsättningar för detta. Därför ställer vi upp för ochhennes medsystrar och sammanfattar önskemålen påföljande sätt:Kommunerna måste ges ekonomiskamöjligheter att bygga ut den treåriga gymnasieskolan.Högskolorna i skogslänen måste byggas ut, både tillomfattning och med resurser för forskning.Distansutbildningen är viktig i glesbygden. Staten måstestimulera en utbyggnad.Den kommunalavuxenutbildningen är viktig för att ge alla som behöver deten behörighet till att studera vid högskolan eller för attskaffa sig en gymnasiekompetens.Ettåterflyttningsbidrag skulle stimulera kvinnor att flyttatillbaka till sina hembygder. Inför ett sådant.Utvecklingsfonderna betyder mycket för skogslänen ochkvinnorna. Därför måste de ha ekonomiska förutsättningaratt även fortsättningsvis stödja kvinnor i glesbygd.Densom vill ha heltidsarbete måste ges den möjligheten närarbetstillfällen finns. Lagstifta om deltidsanställdas rätt tillheltidsarbete i sådana fall.Den offentliga sektorn betydermycket för kvinnornas möjligheter till arbete. Vi motsätteross den borgerliga regeringens nedskärning i den offentligasektorn.Utbyggda kommunikationer, bådekollektivtrafik och telekommunikationer, är viktigt förkvinnorna i skogslänen.Kvinnorna måste ges möjlighetertill körkortsutbildning. Denna kan ges i gymnasieskolanmen också inom arbetsmarknadsutbildningens ram.Stimulera byggande av hyres- och bostadsrätter pålandsbygden.Kvinnors behov av kultur och fritid måsterespekteras i hela landet. Detta måste stimuleras t.ex. medhjälp av statliga bidrag för anläggningar som gynnarkvinnors kultur och fritid. Se till att en rättmätig del av desatsningar som görs på kulturområdet kommer kvinnornatill del.Folkbildningen betyder mycket för kvinnorna iskogslänen. Anslagen till folkbildningen får inte skäras nerpå det sätt som den borgerliga regeringen föreslår. Dettaförslag måste avvisas.Det är viktigt att EG-debattenockså handlar om regionerna och kvinnorna. Se till attkvinnorna får sin del av de resurser som ställs till förfogandeinför folkomröstningen.AvslutningKvinnornas insats på arbetsmarknaden är en avförutsättningarna för fullföljande av den ekonomiskapolitiken. För ett fullt kapacitetsutnyttjande krävs attkvinnornas tillgång till arbete, kultur, fritid m.m. blirlikvärdig i hela landet. För en god regional utvecklingär kvinnors kompetens och särskilda erfarenheternödvändiga inslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att bygga utgymnasieskolan till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de små och medelstorahögskolorna måste byggas ut både till omfattning ochbeträffande resurser till forskning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om distansutbildning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vuxenutbildning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återflyttningsbidrag skallinföras,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsfondernas betydelseför stöd till kvinnor i glesbygd,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lagstiftning omdeltidsanställdas rätt till förtur till heltidsarbete,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av utbyggdkollektivtrafik och telekommunikationer i skogslänen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om körkortsutbildning,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnors rättmätiga del avstatliga satsningar på kultur- och fritidsområdet,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av fortsatt satsning påfolkbildningen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser förinformation till kvinnor i bl.a. glesbygd införfolkomröstningen rörande EG-anslutning.1