mot · GF02So288 · 1992-01-27 00:00:00 — Det europeiska integrationsarbetet har för Sverigesdel gått in i en mera konkret fas. Detta gäller inte minstfrågorna kring de nordiska ländernas samarbetsformer medEG.Integrationsprocessen berör de flesta samhällsområden,också de sociala frågorna. På det sociala området tilldrar sigalkoholpolitiken en allt större uppmärksamhet i de flestaländerna. I präglas debatten närmast av ettödesbestämt uppgivande av den svenska politiken. Lägetutnyttjas givetvis av de krafter som enbart ser alkohol somen kommersiell möjlighet.Hittills synes frågorna om alkoholpolitiken inte i någonnämnvärd utsträckning ha varit föremål för formellaförhandlingar mellan EFTA och EG. Detta kan delvisförklaras med att EG inte har någon enhetlig politik påalkoholområdet och att diskussioner pågår att hitta sådanaregler, åtminstone när det gäller de indirekta skatterna.Om inte de alkoholpolitiska frågorna förs upp pådagordningen på ett tidigt stadium, kan framgång iförhandlingarna komma att försvåras; det visarerfarenheter från . Det är viktigt attintegrationsarbetet förs på ett sådant sätt att en effektivsvensk alkoholpolitik inte äventyras. Därför får man inteavvakta med att klargöra den svenska hållningen. Ett annatskäl att aktualisera de alkoholpolitiska frågorna i ett tidigtskede i förhandlingarna är att de svenska signalerna kanskekan påverka diskussionerna i EG på detta område. FleraEG-länder intresserar sig nu för den nordiska synen påalkoholpolitiken, bl.a. har infört en merarestriktiv syn på reklamen fr.o.m. den 1 januari 1992.Det är främst tre områden som framstår som särskiltviktiga, nämligen punktskatternas storlek, reglerna förgränshandeln i fråga om alkoholdrycker och processensinverkan på de svenska alkoholmonopolen.PunktskatternaEnligt de direktiv som diskuteras inomEG är inriktningen att uppnå en överenskommelse omminimiskattesatser när det gäller alkoholdrycker. Avsiktenvar att dessa skattesatser skulle träda i kraft den 1 januari1993. Överenskommelse har inte skett utan vissaminimiskatter har enbart rekommenderats.Från hälsopolitiska utgångspunkter är det bra attlågskatteländerna får en höjning av priset på alkohol. Dettaborde bidra till en dämpning av konsumtionen och därmedminskning av de alkoholrelaterade skadorna i dessa länder.Kostnaderna för dessa skador utgör en väsentligt störreandel av samhällsekonomin i alla än i denordiska länderna. Det är viktigt att man från svensk sidaklargör att våra skattesatser fastställts från social- ochhälsopolitiska utgångspunkter och att integrationsarbetetinte får förhindra att man även får beakta dessahänsyn vid fastställandet av skatterna på alkohol.Innebörden av den rekommenderade skattenivån får intebli att länder, som ligger över denna, skulle varaförhindrade att göra höjningar om hälsosträvandena kräverdet.GränshandelIntegrationsarbetet går ut på att gränskontrollerna fårmindre betydelse. På alkoholpolitikens område kan dettakomma att innebära problem, i synnerhet om angränsandeländer har stora prisskillnader på alkoholdrycker.Gränskontrollernas minskade betydelse kan bli ett allvarligthot mot ländernas möjlighet att föra en ansvarsfullalkoholpolitik. Marknadskrafternas inverkan kan heltförsvåra eller rent av omöjliggöra vidmakthållandet avhälsomässigt motiverade skatter på alkohol.Gränskontrollfrågan måste därför ägnas särskilduppmärksamhet i detta sammanhang. Den illegalaknarkhandeln kräver också den en stärkt gränskontroll.MonopoletDen tredje frågan som framstår som viktig ärmonopolsystemet för hantering av alkoholdrycker. Här harkrav rests på att mjuka upp det svenska monopolsystemet ianslutning till EG-förhandlingarna. Detta måste med kraftavvisas. Monopolsystemet är nämligen en hörnsten i densvenska alkoholpolitiken och en garanti för attkonkurrensen och de privata vinstintressena hålls tillbaka.Och detta är en viktig förutsättning för att vi skall kunnapressa ner konsumtionen, vilket ju är en av riksdagenfastställd målsättning.I detta sammanhang måste också framhållas att desvenska monopolen har ett stort ansvar när det gälleralkoholpolitiken. Deras agerande måste stämma överensmed av angivna mål. Vin & Sprit ABsmarknadsföring visar knappast någonansvarskänsla för hälsopolitiska aspekter utan tycksbetingat av enbart kommersiella intressen. Agerandetstrider mot den av fastställda alkoholpolitikenoch undergräver förtroende för den, inte minst i Europa.Vid regeringsskiftet överfördes ansvaret förSystembolaget till . Motivet ärhälsopolitiskt väl motiverat. För att få en enhetlig syn på detsvenska monopolet är det väsentligt att monopolfrågornafinns i ett bolag. Det finns inga tekniska hinder för en sådanhantering. Det skulle dessutom renodla Vin & Sprit som ettproduktionsbolag, där misstanken om nationellprotektionism undanröjes. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om punktskatterna ochgränshandeln,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om monopolet.