mot · GF02U410 · 1992-01-27 00:00:00 — Krig dödar människor och lemlästar dem fysiskt ochpsykiskt. Detta är de grundläggande skälen för vår avskymot krig. Men krig medför också stora skador på miljön.Det gäller allt från användning av övningsfält till regelrättakrigshandlingar.Det moderna konventionella kriget har genomvapenutvecklingen blivit allt mer förstörande. Dagenskonventionella krig slår naturen i spillror och lämnar denförödd och oanvändbar för lång tid framöver.Brända jordenDen ''brända jordens taktik'' har vi sett tidigare ihistorien från till och . Storaområden i förstördes av som vräkte utfenoxisyror för att hindra fienden från att gömma sig, rörasig fritt eller skaffa livsmedel och andra förnödenheter. Deförstörda skogarna har aldrig växt upp igen. Och genom attfenoxisyrorna innehöll dioxiner fick de också mångafosterskador som följd. högexplosivabomber och granater utplånade eller skadade stora arealer.100 000 hektar skog förvandlades till kraterområden ochfem miljoner hektar utsattes för splitter från granater.Matjord och skog motsvarande schaktadesbort med jättelika landröjningstraktorer.AtomvinterEtt kärnvapenkrig är sannolikt den störstamiljökatastrof som kan drabba oss. Följderna av ettkärnvapenkrig är så omfattande att de blir närmastofattbara. Radioaktivitet skulle spridas över stora områden.Kärnexplosioner skulle bilda väldiga mängder kväveoxidersom förändrar de kemiska reaktionerna i atmosfären.Explosionerna skulle också orsaka eldsvådor över enormaområden och röken och sotet skulle stanna kvar i månader.Gas- och oljekällor som antändes skulle ytterligare ökamängden partiklar i atmosfären. Ett kärnvapenkrig skulleskada ozonskiktet. Allt detta skulle leda till storaklimatförändringar, t ex den s k ''nuclear ''. Påfärskvattnet och havet skulle skadorna bli oöverblickbara.Regnvattnet skulle bli ett dödligt gift. Av de få djur somskulle komma att frodas är många sådana som vi nubetraktar som skadegörare.ResursförbrukareMilitären är en enorm förbrukare av naturresurser ochråvaror, inte minst olja. Den förbrukar också landområdenför militära övningar eller för provsprängningar. I är200 avsatta för militära ändamål. I detgamla var denna areal minst lika stor. I Filippinernatar med sina militära baser så mycket land i anspråkatt det är landets största ägare av jordbruksmark.Även i SverigeOckså i skapar de militära aktiviteternamiljöproblem. Det kan vara allt från utsläpp frånmilitärflygplan till problemen med omhändertagandet avgammal ammunition. Också i använder militärenstora mängder naturresurser och stora landområden. Denmilitära verksamheten är inte underkastad sammamiljörestriktioner, kontrollsystem och miljöavgifter sommotsvarande civila verksamhet. Det är naturligtvisangeläget att det svenska förvaret systematiskt ochkonsekvent inlemmas i miljöarbetet.ÖkenkrigetMan börjar nu allt tydligare se effekterna på miljön efterkriget i . Oljekällorna som sattes i brand utvecklade ettväldigt sotmoln som påverkade ljus och temperatur. IKuwait var det så mörkt under rökmolnet att det inte gickatt läsa utomhus ens mitt . Sotmolnet fördes medvinden till grannländerna och ochmedförde att medeltemperaturen sjönk tre grader iBahrain. I staden i -- 40--frånkällorna -- sjönk högsta dagstemperaturen med 12 grader.Sotet från bränderna har lagt sig över marken. Närsotmolnet nu försvunnit tar den mörka marken upp mervärme än tidigare och effekten blir en förhöjd temperaturi området. Förutom sot fanns i röken även oförbränd olja.Fåglar fick så mycket på sig av den oljan att de inte kundeflyga. De kunde bara sitta och vänta på döden. Naturligtvisfick sotet också hälsoeffekter på människorna.En annan följd av kriget i är att stora områden iöknen körts sönder med tunga fordon, vilket medför att denlösa sanden under jordskorpan släpps fri och börjar drivasom flygsand eller som sanddyner. Dessutom är 80--90procent av landet otillgängligt på grund av minering ochammunitionsdepåer som lämnats kvar i skyttegravarna. Närskyttegravarna blåst igen blir ammunitionen kvar.Ytterligare effekter av kriget är oljespillet i havet och detmedvetna utsläppet från oljekällor, då ca en miljon ton oljapå rann ut i havet.Ny konvention?Kanske är det att helt demilitarisera de regioner ivärlden där ekosystemen är särskilt ömtåliga. Kriget i Irakaktualiserar en konvention som reglerar vad som måstefredas för miljöns skull i händelse av en konflikt. Dit hörbåde oljekällor och kärnkraftverk. Kanske går det att skapany Genèvekonvention innehållande regler för att förebyggaallvarliga miljöeffekter i samband med krigshandlingar.Debatt nödvändigMen konventioner är naturligtvis inga absolutagarantier. Vi måste också samla information och ökadebatten kring de ohyggliga effekter som ett modernt krighar på miljön. Informationen kring freds- ochnedrustningsfrågorna -- och inte minst de som gällersambandet mellan krig och miljö--förtjänar starktsamhälleligt stöd.Ny säkerhetNaturresurs- och miljöfrågorna kommer att spela roll iframtida bedömningar av olika länders ''säkerhet''. Detmedför att man i ökad utsträckning måste diskutera hurpengar satsade på militären skapar säkerhet jämfört medsatsningar på naturresurshushållning och miljövård.Sannolikt får vi nya säkerhetspolitiska bedömningar -- kan bli den tid då vi i grunden förändrar detraditionella uppfattningarna om nationell säkerhet.Det militära hotet mot miljön är ytterligare ett starktargument i fredsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krig och miljö.