ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02A234 · 1992-01-27 00:00:00 — Flexibelt uttag av arbetstid Att kunna anpassa uttaget av arbetstid efter familjensoch barnens behov är en mycket viktig fråga för föräldrartill små barn. Även under andra perioder av livet är dettaviktigt för att föräldrar skall kunna kombinera vårdansvarmed yrkesarbete utanför hemmet.För att småbarnsföräldrar och andra som har ansvaretför vård av exempelvis handikappade eller äldre i hemmetbehöver möjligheter till kortare arbetstid, behöver inte allaha kortare arbetstid. De som önskar arbeta mer skallgivetvis kunna göra det utan hinder. Dessutom varierarbehoven under olika perioder för en och samma människaoch familj. Kravet på sextimmars arbetsdag för allastämmer inte med människors behov och önskemål!En ung människa som bygger upp ett hem vill kanskearbeta mycket och tjäna bra med pengar.Småbarnsföräldrar däremot har större behov av ledig tid föratt öka arbetstiden igen då barnen blivit större. kanen förälder behöva kortare arbetstid för att kunna ägna mertid åt sina tonårsbarn. Ett barn med problem ellerhandikapp kan behöva en förälder hemma . i livet kanske samma person behöverkortare arbetstid för att ta hand om äldre anhöriga.Genom den nya tekniken och genom den utökadetjänste- och servicesektorn har stora möjligheter öppnatstill decentralisering av arbete och boende och även till olikakombinationer av arbete i och utanför hemmet.Möjligheterna att förena arbetsliv och familjeliv harförbättrats för både män och kvinnor.Om kvinnorna skall få ökade möjligheter att pånågorlunda likvärdiga villkor med männen satsa påutveckling i yrkeslivet, är det viktigt att båda föräldrarnakan variera arbetstid och förläggning av arbete. Det ärviktigt att kunna göra det på olika sätt under olika perioder.I dag har vi lagstadgad och mycket detaljerad regleringav arbetstiden. För att underlätta för människor behövs istället utökade möjligheter att träffa avtal på de anställdasarbetsplatser om arbetstidens längd och förläggning. Detfortsatta arbetet med arbetstidsfrågorna måste syfta till attöka den enskildes möjligheter till valfrihet och flexibilitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det fortsatta arbetet medarbetstidsfrågorna skall syfta till att öka den enskildesmöjligheter till valfrihet och flexibilitet under livscykeln.
mot · GF02A235 · 1992-01-27 00:00:00 — Den rådande lågkonjunkturen drabbar byggbranschenmycket hårt. Stora delar av branschen riskerar nu att slåsut innan konjunkturen hinner vända. Det får i sin tur deneffekten att det lätt blir överhettning i byggnadsindustrinnär konjunkturuppgången kommer, eftersom kapacitetendå kan vara alltför låg.För att undvika att byggnadsindustrin slås ut i enlågkonjunktur bör man i det läget använda den ledigakapaciteten till förbättring av infrastrukturen och andrabyggnationer som långsiktigt förbättrar landetskonkurrensförmåga.Den traditionella svårigheten vid en lågkonjunktur är attdet då oftast saknas lämpliga investeringsobjekt som medkort varsel kan startas. Därför hinner ofta arbetslöshetenstiga till onödigt höga nivåer innan behövliga åtgärderhinner träda i kraft. Om det skulle finnas ett antal startklarainvesteringsobjekt när lågkonjunkturen inträffar skulle desamhällsekonomiska vinsterna kunna bli betydandeberoende på en minskad arbetslöshet och förbättradinfrastruktur.Det bör därför inrättas ett projekteringsbidrag syftandetill att upprätthålla en reserv av infrastrukturobjekt sommed mycket kort varsel skulle kunna startas i enlågkonjunktur. Bidraget bör kunna utgå till kommuner,vilka på grund av sin ekonomiska ställning, det avseddaföretagets storlek eller av andra skäl bedöms behöva bidragför att kunna verkställa projektering av sådana anläggnings-och husbyggnadsarbeten, som kan utföras för att motverkaarbetslöshet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att inrätta ettprojekteringsbidrag för vissa infrastrukturobjekt.
mot · GF02A236 · 1992-01-27 00:00:00 — En överlevnadsfråga för de små kommunerna, framförallt i skogslänen, är att kunna bryta den negativa utvecklingsom ett vikande befolkningstal ger. visas ettflyttningsunderskott i förhållande till övriga landet. Trotsregionalpolitiska åtgärder i olika former fortsätter dennegativa omflyttningen.Framför allt är det de unga kvinnorna som flyttar tillstörre orter, vilket är mycket oroande. Satsningar på arbeteoch utbildning för att de skall kunna stanna i sinahemkommuner är viktiga, men inte helt tillräckliga. Ävenandra åtgärder behövs, t.ex. kulturaktiviteter som riktar sigtill kvinnor, för att göra glesbygd och landsbygd till ettintressant alternativ för de unga kvinnorna.En annan insats vore att underlätta för kvinnor att flyttain eller tillbaka till småkommunerna genom att ändrareglerna för flyttningsbidrag. Syftet med flyttningsbidragetär att underlätta sådan geografisk rörlighetsom medför högre sysselsättning, minskad arbetslöshet ochdärmed möjligheter till fortsatt ekonomisk tillväxt ochjämnare välfärdsfördelning.Flyttningsbidraget är ett ekonomiskt stöd till den somsöker och får arbete på annan ort. Bidraget kan beviljas densom är eller riskerar bli arbetslös och inte kan få arbete påhemorten. Flyttningsbidraget kan också i vissa fall beviljasombytessökande om de är så kallade nyckelpersoner.Med nuvarande bestämmelser av flyttningsbidragenstillämpning, så går de flesta flyttningar från de småkommunerna till de större, eftersom det där finns störremöjligheter till arbetstillfällen. Den negativa trenden medminskande befolkningstal och ökat kvinnounderskottkommer därmed att fortsätta. Flyttningskostnaderna utgören stor kostnad, och risk finns att rörligheten blir ensidigeftersom flyttningsbidragen till större delen går till de störreorterna.Bestämmelserna för flyttningsbidragen måste ändras tillatt gynna även de mindre orterna och i första hand de ungakvinnorna, som är villiga att flytta även om de har ettarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring av flyttningsbidragensregler för att stimulera unga flickor att ta arbete i glesbygdoch på landsbygd, även om de har arbete söderut eller påstörre orter.
mot · GF02A237 · 1992-01-27 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslås att statsbidraget tillföretagshälsovården avvecklas.Svensk företagshälsovård genomgår omvandlingsprocess. Anledning till denna omvandlingär de beslut som tidigare fattat, samt en ökadmedvetenhet om de positiva effekter denna medför.Utvecklingen inom företagshälsovården visar att detfinns en stor tro från företag och myndigheter samt en godinsikt i vilka frågor som det skall arbetas med ifortsättningen. Omvandlingen av FHV-verksamheten verksamhet som överensstämmer med det nyaregelverket fortgår på de flesta enheter.För att kunna fungera på ett optimalt sätt krävs en visstidsanpassning.I den mån behovet av sjukvård finns, kommer den attorganiseras i särskilda organisationer och med egenfinansiering.Samverkan med andra inom hälsovården verksammaorganisationer, , arbetslivsfonden medflera pågår för att effektivt kunna hjälpa uppdragsgivarna.Denna utveckling gynnar såväl de anställda somnäringslivet och samhället då risker för ohälsa minimeras,arbetsmiljön som helhet förbättras,rehabiliteringsverksamheten effektiviseras samtföretagshälsovården i samverkan med övrigasamhällsvårdgivare minskar kostnaderna.I arbetsmiljölagen sägs: ''Om arbetsförhållandenapåkallar det skall arbetsgivaren föranstalta omföretagshälsovård i den omfattning verksamheten kräver. ''I kommentaren till detta stycke uttalar man följande:''Om det finns arbetsmiljöavtal och överenskommelser omföretagshälsovård mellan parterna, reglerasföretagshälsovårdens innehåll genom dessa. I övrigtutfärdar arbetarskyddsstyrelsen närmare föreskrifter omhur företagshälsovården skall utformas. ''I den av den borgerliga regeringen framlagdabudgetpropositionen föreslås en avveckling av statsbidragettill företagshälsovården, vilket skulle innebära attregelverket som styr företagshälsovårdens verksamhetförsvinner. Detta är allvarligt och därför är det nödvändigtatt utforma en ''kvalitetssäkring'' av vad som i framtidenskall få benämnas som företagshälsovård.En konsekvens av avvecklingen av statsbidragetkommer ofelbart att medföra en stor utslagning avföretagshälsovårdsenheter innebärande försämring avkompetensen inom såväl den yttre som inre miljön och depsyko-sociala frågorna. är det en onödigkapitalförstöring då det satsats storaekonomiska resurser för att bygga upp denna verksamhet.Vi socialdemokrater anser det vara slöseri att intetillvarata och utnyttja cirka 10.000 välutbildade människor,med lång erfarenhet inom arbetslivet och dess villkor, ochsom på många sätt hjälpt arbetstagarna till en bättrearbetssituation.Förutom de negativa effekter en avveckling avstatsbidraget har på dessa enheters ägare uppstår kostnaderför samhället i form av höjt ohälsotal på grund av ökning avantalet arbetsskador. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om avvecklingav anslaget till företagshälsovården,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en obligatoriskföretagshälsovård.
mot · GF02A238 · 1992-01-27 00:00:00 — har skogsvårdsstyrelserna (SVS) påuppdrag av () ochlänsarbetsnämnderna sysselsatt arbetslösa och socialthandikappade i skogliga beredskapsarbeten. Arbetena harfrämst varit inriktade på skogsvård (plantering, röjning,avverkning) men betydande insatser har även gjorts inomnatur- och landskapsvård samt fornminnesvård. /84 utfördes i SVS regi totalt över 671 300dagsverken i skoglig beredskapsverksamhet.Skötselinsatserna har t.ex. inom landskaps- ochfornminnesvård varit och är synnerligen nödvändiga ochvärdefulla. På grund av en mycket gynnsamarbetsmarknad har dock länsarbetsnämndernas efterfråganpå SVS tjänster drastiskt minskat under de senaste åren.Den gällande arbetsmarknadspolitiken följer den s.k.arbetslinjen. Det innebär att arbetskraftsutbudet skall ökasgenom satsningar på förmedling, utbildning, rehabiliteringoch arbetsträning.I det rådande arbetsmarknadspolitiska läget är detemellertid viktigt att man använder alla befintliga resurser.T.ex. kan SVS med sin allsidiga kompetens erbjuda enbredare uppdragsgivarkrets ett varierat utbud av tjänsterinom skogs- och naturvård.Verksamheten kan inriktas dels mot sysselsättning förbl.a. arbetslösa, dels på rehabilitering och arbetsträning.Konkret innebär detta att verksamheten görs bredare. Detfinns ett eftersläpande behov av skogsvård.För vård och förvaltning av naturreservat finnsreserverat för /92 och150 för /93. Den rådandelågkonjunkturen drabbar speciellt hårt människor somarbetat inom skogsbruket och skogsindustrin. Dessamänniskor har ofta goda kunskaper och erfarenheter somsamhället behöver ta tillvara och kan via beredskapsmedelgöra goda insatser för bättre skogs- och naturvård. Ettannat område där behov av beredskapsarbeten är stort ärupprustning av rågångar för privata markägare. Behovet ärstort speciellt i , där man beräknar behovet till av rågångarna.Regeringen bör därför uppdra åtArbetsmarknadsstyrelsen, och att undersöka i vilken utsträckning somberedskapsmedel kan användas i skogs- ochnaturvårdsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredskapsmedel i skogs- ochnaturvård.
mot · GF02A240 · 1992-01-27 00:00:00 — Arbetslösheten i den värmländska byggbranschen Den svenska byggbranschen befinner sig i kris ocharbetslösheten är den högsta sedan man började registrerasysselsättning och arbetslöshet. I början av januari månadvar nästan 18 000 byggnadsarbetare i hela landet utan jobb.Till det kommer nästan 4 000 arbetslösa elektriker, målare,plåtslagare och arbetsledare. har arbetslöshetenstigit med i byggbranschen.Situationen inom den värmländska byggbranschen äringet undantag, arbetslösheten är mycket hög och dendrabbar de enskilda människorna och deras familjer myckethårt, både ekonomiskt och socialt.I nuläget är av byggarbetare arbetslösa,d.v.s. Inom målarförbundets område är 17 %arbetslösa och bland elinstallatörerna är arbetslösheten . Vidare vet vi att för varje arbetslös inombyggbranschen, försvinner tre jobb i andra näringar. Iåkerier och sågverk, i småhus- och materialindustrin för attnämna några exempel.När det gäller utbetalning av A-kasseersättning kannämnas att avd. 29 i för närvarandebetalar ut 3,2 milj.kr. Detta anser jag varaoacceptabelt. Byggbranschen är en motor när det gällersysselsättningen och måste kraftfulla insatser till för attstimulera och få i gång denna motor.Utan att peka ut enskilda projekt inom varje områdekan nämnas att i finns ett visst behov avbostadsbyggande och ett behov av ombyggnation av äldrebostäder. Det finns även ett stort behov av upprustning avskolor och andra kommunala och landstingskommunalabyggnader. Det finns möjligheter att tidigareläggakommunala och statliga investeringar på byggsidan, ommöjligheter till detta ges. Det finns ett stort behov av attgenomföra vägprojekt, broar och annat.Behoven finns och projekt av nyproduktion,ombyggnation och upprustning finns i Värmland.Arbetskraft finns.Nu måste åtgärder och stimulanser till för att skapaarbete inom byggbranschen i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslösheten i denvärmländska byggbranschen.
mot · GF02A241 · 1992-01-27 00:00:00 — Byggnadsarbetare runt om i landet demonstrerar motregeringen arbetslöshetspolitik. I tågadebyggnadsarbetarna under parollerna ''Vi vill arbeta! Vill hajobb''.Vi stödjer byggnadsarbetarnas sak. Genom att riva uppgällande finansieringssystem för bostadsbyggande ochkraftigt försämra investeringsbidragen har regeringen rycktundan grunden för byggmarknaden. Vi socialdemokraterhar i , tyvärr utan framgång, försökt att fåregeringen att ta tillbaka sina förslag. För varjearbetstillfälle som tas bort från byggandet så försvinnerminst tre jobb i andra näringar. I åkerier och i sågverk. Ismåhus- och byggmaterialindustrier. I ventilations- ocharmaturindustri. Och i företag som tillverkar kylskåp,badrumsinredningar, skåp och andra insatsdelar tillbostadsbyggandet. I finns en betydande del avsådan industri med många anställda som förlorar sinajobb på grund av en politiskt avsiktlig minskning avbyggandet.I liksom på andra håll i landet har vi storaarbetsuppgifter framför oss på investeringssidan. Satsningarsom skulle innebära både angeläget byggande och viktigajobb.Vi behöver rusta upp och bygga nya vägar, viadukter ochbroar t.ex. . Kommunerna behöver förnya sinavattenoch avloppsnät. Upprustning, renovering och i vissafall ombyggnad av skolor. Kreativt Centrum ochResecentrum i för Högskolan är andraexempel på objekt som bör komma igång. Vibehöver också ett fortsatt stadigt tillskott av nya bostäder.Och det finns fortfarande behov av reparationer ochombyggnader av äldre, slitna bostäder.Det skulle ge direkta jobb för de 650 byggnadsarbetaresom f.n. är arbetslösa i länet. Detta skulle i sin tur skapaytterligare 2 000 arbetstillfällen inom andra områden isamhället. Att i lågkonjunktur satsa på angelägnainvesteringar i byggande för att få fart på sysselsättning ochekonomi är en väl beprövad socialdemokratisk politik somvisat sig framgångsrik.Vi kräver därför att regeringen får uppdragatt lägga fram förslag till åtgärder för att få igång byggandeti enlighet med motionens syfte. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för ökadsysselsättning i .
mot · GF02A242 · 1992-01-27 00:00:00 — Lönebidrag till redan anställda Arbetslivet präglas av betydande förändringar.Strukturrationaliseringar, ny teknik och omorganisationerbåde i näringslivet och i den offentliga sektorn gör attmånga arbeten förändras. För den som är ung kanförändringarna vara intressanta utmaningar. Men dethänder ofta att ''trotjänare'' som gjort och gör en bra insatsinte har möjlighet att fullt ut klara av förändringarna. De''platsar'' helt enkelt inte riktigt i den nya organisationenoch har svårt att klara den tekniska utvecklingen. Dehamnar alltså utanför och särskilt i nuvarandearbetsmarknadsläge är utsikterna att få nytt jobb så gottsom obefintliga.Vi vill väcka tanken på att öppna möjligheter att gelönebidrag till den här gruppen av anställda. Därigenomskulle de slippa att gå igenom hela proceduren medarbetslöshet, stämpling och ev. utbildning som ändå inteskulle ge något jobb. Kanske skulle de hamna i enlönebidragssituation ändå. Om någon form avlönebidragsanställning kunde ordnas skulle arbetsgivarenkunna behålla en anställd trots att denne inte fullt utmotsvarar nya krav och samhället skulle besparaskostnader. Den anställde skulle kunna fortsätta i sininvanda miljö med sina arbetskamrater. Både ur ekonomiskoch social synpunkt skulle alltså en sådan lösning varafördelaktig.Vi föreslår att regeringen undersöker om det är möjligtatt införa ett system med den här typen av lönebidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lönebidrag till redan anställda.
mot · GF02A243 · 1992-01-27 00:00:00 — Den svenska arbetsmarknaden består av drygt 4,5miljoner människor, varav drygt 1 miljon arbetar på deltid.Av de deltidsarbetande är kvinnor. Någrasektorer har en markant högre andel deltidsarbetande änresten av arbetsmarknaden. Det är kommuner, landsting,detaljhandeln och servicenäringen.Att kvinnorna i så stor utsträckning arbetar deltid berorbl.a. på att när den offentliga sektorn började expanderarekryterades arbetskraften i stor utsträckning bland kvinnormed hemarbete. Hemarbetet och tillsynen om barnen var ilångt större grad en fråga enbart för kvinnorna. Därtill varbarnomsorgen mindre utbyggd. Önskemålen omarbetstider låg därför i linje med de arbetstider som faktiskterbjöds.I dag har utbyggnaden av barnomsorgen gjort attkvinnor efterfrågar utökad arbetstid, men harförstelnade arbetsformer gjort att önskemålen ej kantillgodoses.Man kan dela in de deltidsarbetande i tre olika grupper:1. De som deltidsarbetar och markerar a-kassa för ökadeller full arbetstid.2. De som deltidsarbetar men önskar ökad arbetstid utanatt för den skull markera a-kassa.3. De som deltidsarbetar och vill fortsätta med det.Det gäller att skapa förutsättningar för de första tvågrupperna att utöka sin arbetstid som man låterden tredje gruppen fortsätta arbeta deltid.På frivillighetens väg har de fackliga organisationernaförsökt lösa problemet. Rekommendationer till kommuneroch landsting att tillgodose de undersysselsattas önskemålom mera arbete har utfärdats. Emellertid harrekommendationen inte gett mer än ytterst marginelltresultat.Några lokala försök har gjorts att erbjuda dedeltidsarbetslösa mer arbete, bl.a. i . Resultatetav detta försök visar bl.a. att personalomsättningen minskatsamt att de anställda känner större tillfredsställelse i arbetetutan att kostnaderna ökat.Dessa försök har emellertid endast blivitengångsföreteelser som inte fått någon större spridning.Alla anställda ska ha rätt att arbeta i den utsträckningde själva önskar och inte vara beroende av ersättning frånarbetslöshetskassan eller socialbidrag för sin försörjning.Ett problem är att arbetsgivarna saknar motiv för attförändra bristande eller förstelnade system förpersonalplanering.Deltidsproblematiken är så angelägen att den kräver enlösning. prövade frivilliga metoder har gett ringaresultat. Därför återstår att ge alla anställda en lagstadgadrätt till heltidstjänst. Rätten skall dock inte vara enskyldighet för den anställde. Alla som av olika anledningarvill ha någon form av deltid skall kunna få det efteröverenskommelser mellan arbetsgivaren och de anställdavia kollektivavtal. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om påvilket sätt man via lagstiftning bäst tillgodoser dedeltidsanställda som önskar utöka sin arbetstid.
mot · GF02A245 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringen föreslår att MBL-medlen avvecklassuccessivt med början . Vänsterpartietavvisar regeringens förslag. Det är viktigt att de fackligaorganisationerna kan upprätthålla en god kunskap för attkunna ta tillvara medlemmarnas intresse.Dessutom är det ett synnerligen olyckligt tillfälle attförsämra fackföreningsrörelsens möjligheter i tider av delsregeringens arbetarfientliga politik, dels den offensiv somföretag och myndigheter nu bedriver mot de arbetandesvillkor i arbetslivet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag att avvecklaMBL-medlen.
mot · GF02A247 · 1992-01-27 00:00:00 — Tobaksrökning är förvisso inte hälsosamt, och det ärpositivt att information sker beträffande tobakensskadeverkningar. Självfallet skall också all hänsyn tas tillmänniskor som lider av allergier och för den skull inte tåltobaksrök. har dock en nästan hysteriskaggressivitet mot rökarna kunnat förmärkas i det svenskasamhället. Man går så långt i sin puritanska iver, att mandiskuterar olika former av tvångsåtgärder som totaltrökförbud på arbetsplatser m.m.Särskilt vissa landsting, bl.a. i , hargivit prov på detta, då totalförbud mot tobaksrökning harinförts på sjukhus och vårdinrättningar för alla anställdamen givetvis inte för patienterna. De anställda tillåts inteens att slå följe med patienterna till rökrummen.Detta innebär en kränkning av den enskildes integritet,som inte kan accepteras. Den enskilde skall själv ta ansvarför sitt liv och sin hälsa. Det finns mycket, som särskilt istörre doser kan vara menligt för den enskilde, menhan/hon skall själv ha avgörandet i sina händer. Det bördärför i lag slås fast, att om rökförbud införs av enarbetsgivare, skall denne vara skyldig att upplåta ett särskiltrökrum, om någon av de anställda så önskar. Också påallmänna inrättningar av skilda slag bör detta gälla. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ett förslag till lag omskydd för den enskildes integritet i enlighet med vad imotionen anförts.