ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02U614 · 1992-01-27 00:00:00 — Uppskattningsvis mellan 12 och 18 miljoner människorpå jorden är på flykt utanför sina hemländer. Mer än 90%av dem har flytt från fattiga länder i tredje världen.Merparten har flytt till sådana länder. Orsaken till flyktenär vanligen, direkt eller indirekt, väpnade konflikter avolika slag.Vapnen kommer till övervägande delen från (även ), och USA.Sverige måste internationellt verka för begränsning ochkontroll av den internationella handeln med krigsmateriel.Det finns inte något reellt hopp om att världensflyktingproblem ska kunna lösas så länge amerikansk ocheuropeisk vapenexport göder militarism och terrorism i u-världen.För att citera , förstediskrimineringsombudsman, numera generalsekreterareför Röda Korset:Det kommer att falla en tung historisk dom över envärldsdel och dess folk, som berikar sig på att genom exportav dödliga produkter, köpa råvaror billigt från länder varsinvånare man stänger gränsen för, när de flyr den död derasregeringar satt sig i skuld för att köpa. Utvecklingen gårbakåt, skuldbördan ökar. Det internationella näringslivetkommer att fortsätta att riskera sina anställda och sinamarknader så länge man inte förstår att vapenexportören ären parasit och en lus i pälsen, som måste kammas bort omman ska kunna hoppas på någon förbättring.Svenska företag tillverkar vapen och säljer vapen påexport. De nu gällande exportreglerna har möjliggjort attsvenska vapen hamnat i fattiga länder och genom ett alltflitigare användande av samarbetsavtal blir det allt svårareatt kontrollera var vapnen slutligen hamnar. En djupareintegrering med EG-marknaden kommer också attpåskynda integreringen av krigsmaterielproduktionen. Detblir allt svårare att kontrollera var vapnen hamnar. Sverigebidrar alltså till en fortsatt militarisering av den fattigavärlden.Den hårdnande konkurrensen i den internationellavapenhandeln, avspänningen i och därmedminskade behov av svensk krigsindustri, leder sammantagettill att svensk krigsindustri står inför en storstrukturomvandling. Här kommer stora krav att ställas påregering, kommuner och företag för att stödja de orter ochenskilda som kommer att beröras av nedläggningar.För att undvika ekonomiska ''brandkårsutryckningar''och plötsliga omställningsproblem med hög arbetslöshetbör nedskärningarna inom industrin och omställningen tillcivil verksamhet ske i ordnade former. En avvecklings- ochomställningsperiod är realistisk. Under sammaperiod kan vapenexporten successivt avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär lagförslag om totaltförbud mot export av krigsmateriel,2. att hos regeringen begär att en plan föravveckling av krigsmaterielexporten inom en femårsperiodtas fram,3. att hos regeringen begär att stöd planerasoch förbereds till regioner, företag och anställda somdrabbas vid nedläggningar och omstruktureringar av svenskkrigsindustri,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att internationellt måsteverka för begränsning och kontroll av den internationellahandeln med krigsmateriel.
mot · GF02U624 · 1992-01-27 00:00:00 — har trappat upp våldet mot befolkningen påÖsttimor. genomförde indonesiskmilitär en massaker på civila, som deltog i ett fredligtsorgetåg i huvudstad . Vittnen till detta illdådoch påföljande övergrepp har därefter systematisktundanröjts. Vid ett flertal tillfällen har militären ocksåattackerat timoresiska kyrkor.Sverige måste med kraft reagera på dessa grova brottmot befolkning. bör i FN ta initiativ tillatt en oberoende kommission, med deltagande frånmänskliga rättighetsorganisationer såsom AmnestyInternational, får i uppdrag att undersökaomständigheterna kring dessa massakrer och andra brottmot mänskliga rättigheter.Indonesiens regering måste respektera de mänskligarättigheterna i , dra bort sina väpnade styrkor frånterritoriet och skapa politiska förutsättningar för enfolkomröstning om framtid.Innan dessa villkor är uppfyllda bör varken säljavapen eller ammunition till . Dessutom börunder nuvarande omständigheter inga bidrag eller u-krediter lämnas till den indonesiska staten. /91 betalades totalt ut 1,9 milj.kr. varavnärmare hälften i livsmedelsbistånd.Den bör också i FN och andrainternationella sammanhang verka för att enfolkomröstning verkligen kommer till stånd. FN har uttalatatt befolkningen i själv ska få bestämma om sitteget öde.Mot bakgrund av den allt allvarligare situationen iÖsttimor, bör FN etablera en permanent närvaro iterritoriet, dels för att garantera den timoresiskabefolkningens liv och säkerhet, dels för att säkerställafolkets rätt till självbestämmande.Världssamhället reagerade med rätta på Iraksockupation av . måste man äntligen med kraftagera för att få ett slut på ockupation avÖsttimor -- det bör dock inte ske med vapen utan medfredliga medel.Fram till 1962 tillhörde västra delen av . I beslöts då att området skulleöverföras till trots befolkningens protester.Sverige accepterade denna införlivning 1969. Det finns allanledning för den att överväga enförändrad hållning i detta fall och ta upp frågan tillomprövning i FN.I 25 år har det papuanska folket under ledning avfrihetsrörelsen (Organisationen för ett fritt Papua)kämpat för sin självständighet. Genom etttransmigrationsprogram pågår en utrotning av denursprungliga befolkningen. Folkförflyttningar av det härslaget kan inte accepteras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vapenexport till ,2. att som sin mening ger regerigen till kännavad i motionen anförts om bistånd eller u-krediter tillIndonesien,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser av FN i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkomröstning i ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Västpapua.
mot · GF02U627 · 1992-01-27 00:00:00 — Inför om miljö och utveckling UNCEDI samlas representanter från jordens allahörn i i , för att delta i den sedanlänge planerade om miljö och utveckling(UNCED).Stora förhoppningar finns om att avgörande frågor ommiljö och utveckling ska diskuteras på ett konstruktivt sättsom ska resultera i konkreta beslut och överenskommelserom att verka för en bättre värld.Ambitionen är att konferensen skall utarbeta eninternationell aktionsplan, , enprincipdeklaration kallad Earth Charter, samtkonventioner om biologisk mångfald respektiveklimatförändringar.Detta ställer givetvis stora krav på alla deltagandeländer. till ansvarstagande och förändring samtförståelse för andra länders situation är förutsättningar föratt komma dit hän.Sveriges ansvarFör att visa trovärdighet inför omvärlden och för attstimulera andra länder att verka för en bättre miljö måsteSverige föra en offensiv miljöpolitik på hemmaplan. Deöverenskommelser som kommer att göra i sambandmed UNCED måste efterlevas av svenska myndigheter ochbeslutsfattare. UNCED är ett steg på vägen mot ett ökatinternationellt samarbete. Globala hot ska mötas mednationella åtgärder.Det är nu ytterst angeläget att uppmärksamhet ochengagemang skapas kring UNCED bland svenska politiker,organisationer och massmedia. För att internationellaöverenskommelser ska kunna efterföljas i praktiken är detotillräckligt att några enstaka lagparagrafer skrivs om.Berörda myndigheter har i samband med UNCED ochäven i andra sammanhang ett stort ansvar för atttillfredsställande information om internationella åtagandensprids.Sverige bör även i FN verka för att det sker eninternationell uppföljning av UNCED:s beslut, dels för atttrycka på de länder som helt enkelt inte beaktar sinaåtaganden, dels för att uppmärksamma de länder som avekonomiska skäl eller brist på tekniskt kunnande inte harmöjlighet att följa besluten. Beträffande de senare harSverige och övriga industriländer en viktig roll att spelagenom att dela med sig av kunskap och ge stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvar för ett aktivtagerande i samband med UNCED,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att information om Sverigesåtaganden i samband med UNCED måste spridas tillbeslutsfattare och allmänhet.1
mot · GF02U701 · 1992-01-27 00:00:00 — har en central roll inom EG. Domstolentolkar fördragen och kontrollerar att beslut av lagkaraktär,vilka kommissionen och rådet tagit, är juridiskt riktiga.Domstolen handlägger också tvister mellan kommission ochmedlemsstat, mellan medlemsstater och mellan EG:s egnainstitutioner samt ger utlåtanden om avtal. I processer inationell domstol är domstolen i vissa fall skyldig attinhämta förhandsutlåtande av . Ävenenskild person kan anföra besvär över beslut som fattats avEG om dessa berör honom personligen.Domstolens beslut tar över nationell rätt. De ärprejudicerande och bidrar till att en europeisk rätt utbildasgemensam för medlemsländerna.Med ett kommer ca 1 400 rättsakter, på så sättde tolkats av , att införlivas i svensk rätt. EttEG-medlemskap innebär att hela EG-rätten införlivas. prejudicerande domar kommer naturligtvis dåockså att vara styrande för rättstillämpningen.En särskild databas för EG-rätt har upprättats inom EG.Den omfattar ca 150 000 dokument och innehåller rådetsoch kommissionens beslut av lagkaraktär och domstolensprejudicerande domar.Ett arbete har inletts med att till svenska översätta derättsakter som innefattas i . Däremot har ingetbeslut fattats om översättning av EG-domstolensprejudicerande domar. Detta är enligt vår uppfattning brist. Domstolens domar har stor betydelse förlagtillämpningen och en översättning av dessa bör därförske. Ett EG-medlemskap understryker ytterligarebetydelsen av detta. Regeringen bör ta initiativ tillatt en översättning kommer till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översättning av EG-domstolensdomar.
mot · GF02Ub11 · 1992-01-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:76 Vissa förändringar av myndighetsstrukturen inom högskole- och studiestödsområdena, m.m. Vi instämmer i huvuddragen i flera av de förslag somlagts fram i propositionen. Vi har emellertid en annangrundsyn i vissa utbildningsfrågor, vilken vi kommer attpresentera i en särskilt motion.I detta sammanhang vill vi dock endast anmärka påförslaget om nedläggning av ().Forskningsrådsnämnden tillkom under tid, entid som präglades av stor förståelse mellan regering, riksdagoch näringsliv. Då höjde sig lösningarna ofta överpartigränserna och det var sakpolitiska och prestigelösaöverväganden som dominerade. FRN är ett bra exempel pådetta. Det finns en allmän uppfattning att FRN utförett mycket värdefullt arbete -- till skillnad från många av deandra forskningsråden som är hårt politiserade.Kostnaden för FRN är försumbar i detta sammanhangoch det värdefulla kontaktforum FRN utgör skulle slåssönder, till nackdel för såväl den akademiska världen,näringslivet som samhället. Vi anser att forskningsfrågornaska lösas i ett helhetsperspektiv.Vi välkomnar förslaget om nedläggning av UHÄ och villunderstryka vikten av att det finns en äkta och ovillkorligfrihet för universiteten och högskolorna att själva beslutahuruvida de vill anlita servicemyndighetens tjänster eller ej.Vi vill också med eftertryck framhålla det nödvändiga iatt rekrytera ledningspersonerna till det nyautvärderingssekretariatet och den nya servicemyndighetenutifrån och således inte från UHÄ. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget om att uppgifter förs överfrån forskningsrådsnämnden till forskningsråden i enlighetmed vad som förordas i propositionen,2. att avslår förslaget om attforskningsrådsnämnden läggs ned ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i övrigt i motionen anförts om den av regeringenföreslagna servicemyndigheten m.m.
mot · GF02Ub201 · 1992-01-27 00:00:00 — Maskinskrivning som ordinarie ämne i Maskinskrivning är en vardagsfärdighet som allamänniskor tidigt borde få möjligheter att lära sig. Färdigheti maskinskrivning har man stor nytta av i livets alla skeden.Som enskild medborgare i ett modernt samhälle ärkunskaper i detta ämne nästan ett ''måste'' i vissasituationer.Riksdagen har uttalat sig för att varje elev i grundskolanbör få träningstillfällen i maskinskrivning. Ansvaret atterbjuda eleverna sådana träningstillfällen har lagts påkommunerna. Den tid som skall anslås för denna träningoch hur den skall läggas upp bestäms lokalt. Resurser förträning i maskinskrivning tas ur den del avförstärkningsresursen som är avsedd för andra insatser änundervisning.I går utvecklingen på dataområdet svindlandefort. Datortekniken används alltmer på snart sagt allaområden. För att på ett snabbt och smidigt sätt kunnatillvarata sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter iframtiden är det viktigt att kunna behärska ett tangentbord.Maskinskrivning skulle också kunna sägas vara en viktigfråga också sett från jämställdhetssynpunkt. Genom attbåde pojkar och flickor lär sig att använda skrivmaskinen pårätt sätt och som ett redskap så kan det i hög grad bidra tillatt attityden till maskinskrivning som ett arbete främst förkvinnor förändras.Under flera år har försök med maskinskrivning gjorts iett stort antal kommuner och i många skolor. Resultaten harvarit mycket goda. Grundläggande färdigheter imaskinskrivning visade sig vara mycket bra att ha när mangav sig i kast med många andra skolämnen. Deutvärderingar som gjorts har visat att de förvärvadefärdigheterna i maskinskrivning positivt påverkat elevernasordkunskap, läsförståelse, stavning och interpunktion.Exempel visar också på att elever med läs- ochskrivsvårigheter kan komma över en del av sina problemgenom att de givits möjligheter att använda skrivmaskin isitt skolarbete. Det finns också otaliga exempel på attfärdighet i maskinskrivning också har varit bra för muntligframställning, i arbetet med utländska språk, förrättstavning och liknande ämnesområden. Mångaytterligare ämnesområden skulle naturligtvis kunna räknasupp i detta sammanhang.Enligt vår uppfattning är det en brist i skolan attinte maskinskrivning finns uppförd på skolans timplan. Medtanke på den tekniska utvecklingen, inte minst den snabbautveckling som sker på datorområdet, anser vi att ämnetmaskinskrivning bör föras upp på skolans timplanåtminstone fr.o.m. 7:e klass i högstadiet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om maskinskrivning som ettordinarie ämne i .
mot · GF02Ub202 · 1992-01-27 00:00:00 — Fortbildning av lärare inom miljö- och naturresursområdet I samband med övergång till den nya lärarutbildningenblir fortbildningsbehoven hos redan verksamma läraresärskilt uppmärksammade. Inom miljöområdet harlärarfortbildningen genomgående varit kraftigt eftersatt.Skolan har dessutom stora svårigheter att presenteraaktuellt och anpassat undervisningsmaterial. Naturen utgöri sig läroboken, men vägarna till insikt är och har varit få.Fortbildningsbehovet i grund- och gymnasieskolan är alltsåstort, liksom för lärarutbildarna och för lärarna vid högretekniska utbildningar.Enligt min mening bör en sammanhållen plan utarbetasför miljöfortbildningen.Högskolan i bedriver enkvalificerad utbildning inom miljöområdet, med tonviktenlagd på naturresurser och miljö. En viktig målgrupp harvarit lärare och lärarkandidater. Resurser finns för enkraftig volymökning av fortbildningsinsatser i och medbeslutet om en nedläggning av klasslärarutbildningen.Högskolan i är således väl lämpad att få iuppdrag att i samråd med SÖ och UHÄ formulera en sådanplan. Detta måste självfallet förutsätta att högskolan iKalmar får ett utvecklingsbidrag för detta ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en rikstäckandefortbildningsplan inom miljö- och naturresursområdet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att högskolan i bör gesmöjlighet att delta i utvecklingen och genomförandet av ensådan plan.
mot · GF02Ub203 · 1992-01-27 00:00:00 — En skola för alla Folkbildning, utbildning och kunskap är förutsättningarför ett demokratiskt samhälle. Kunskaper ger möjlighetertill utveckling både för den enskilda människan och för helasamhället. Bristande kunskaper hindrar människan från attpåverka samhällsutvecklingen. Den som har kunskap kanbli delaktig i samhället, den som saknar kunskap ställsutanför. Historien är full av exempel på kunskapens roll dådet har handlat om att förändra samhället inom olikaområden.Grundläggande kunskaper, som förmågan att läsa,skriva och förstå sammanhang är helt avgörandeförutsättningar för jämlika villkor i livet och i samhället. Igrundskolan försäkras öppenhet för alla genom att förbjudasärskilda avgifter för t.ex. läroböcker och skolmat.Målet för den framtida gymnasieskolan är att den skakunna erbjuda alla elever studieplats. I stor utsträckninghar det målet uppnåtts, och att alla ungdomar väljer attstudera vidare efter är i stort sett enförutsättning för att skapa sig en trygg och stabil grund ilivet. Därför är det också viktigt att även gymnasieskolanförsäkras om en öppenhet för alla, oavsett vilkaförutsättningar och vilken bakgrund eleverna har. En skolaför alla är bara möjlig så länge den hålls fri från egnainsatser och ytterligare avgifter.Att därför utvidga lagen som omfattar tillatt även gälla gymnasieskolan då det handlar om avgifter, ären stor rättvisefråga som är självklar för osssocialdemokrater. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skolavgifter förbjuds även pågymnasiet.
mot · GF02Ub204 · 1992-01-27 00:00:00 — Det finns inte läromedel om samer, samers kultur ochsamernas historia i svenska skolor, och svenskar i allmänhetvet väldigt lite om samer.Om det skall finnas förutsättningar att förstå och kunnata hänsyn till varandras behov och förutsättningar så krävskunskap. Om den samiska kulturen skall kunna bevaras ochutvecklas så krävs det att den görs synlig i samhällets totalakulturbild och att den ges status bl.a. genom attundervisning om samerna sker i skolor.Jag föreslår att ges i uppdrag att ta framläromedel om samerna, vår urbefolkning. Medel för dettabör tas från B3 Utveckling och produktion av läromedel.Jag föreslår också att riktlinjer för undervisning om Sverigesurbefolkning, samerna, inarbetas i måldokumenten förskola och förskola. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att ges iuppdrag att ta fram läromedel om samer för skolan, medmedel från anslagsposten B3 Utveckling och produktion av läromedel,2. att hos regeringen begär att riktlinjer omundervisning om samer inarbetas i måldokumenten förskola och barnomsorg.
mot · GF02Ub205 · 1992-01-27 00:00:00 — I skollagen (1985:1100, 5 kap § 21) stadgas beträffandekostnader för elever i gymnasieskolan att utbildningen skallvara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall således utankostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg ochandra därmed jämförliga hjälpmedel som behövs förutbildningen. Huvudmannen får dock besluta att elevernafår hålla sig med vissa egna sådana hjälpmedel. Iverksamheten får också förekomma enstaka inslag som kanföranleda en obetydlig kostnad för eleverna i något annathänseende. Den angivna paragrafen finns fortfarande kvari skollagen trots att kommunerna genom den senasteskolreformen har fått ökat ansvar för skolan. Den är till sintolkning sådan att avgifter för läromedel i princip inte kanförekomma oaktat att det står att kommunen kan få beslutaatt eleverna får hålla sig med vissa egna hjälpmedel.Situationen är därmed att kommunerna fritt kanbesluta om att till exempel ta ut avgift på skolmåltidernamen inte förändra nuvarande ofta otillfredsställandeförhållanden beträffande läromedlen. Läget är ofta atteleverna får hålla till godo med nedslitna läromedel somtidigare begagnats. Vidare åberopas ofta att läromedel slitsned och förbrukas just på grund av att de inte är elevensegen egendom. Genom att tvingas lämna tillbakaläroböcker vid utbildningens avslutande förlorasmöjligheten att gå tillbaka till sina gamla läroböcker ochåtererinra sig vad man en gång lärt.I stället för att avgiftsbelägga skolmaten skulle mångakommuner föredra att förändra nuvarande reglerbeträffande läromedlen. En avreglering här skulle tillexempel kunna innebära att varje kommun fick söka sigfram till det system för hantering av läromedel och andrahithörande frågor som passar just den. Med den avregleringsom förutsätts ske bland annat genom det generellastatsbidragssystem som kommunalekonomiska kommitténföreslagit ter sig en sådan regeländring dessutom som högstrimlig att genomföra.Det bör understrykas att utvecklingen då sannolikt bliren återgång till ett system där eleverna i hög grad kommeratt ha egna läromedel som de själva vårdar i eget intresse.Skolan kan upphandla läroböckerna och i sin tur ellergenom bokhandeln sälja dem till eleverna. Välvårdadeböcker kommer självfallet av elever som önskar det attkunna säljas vidare i andra hand. Sannolikt skulle vi med ensådan lösning få en kvalitativ förbättring avläromedelssituationen i många gymnasieskolor.De kommuner som av ekonomiska skäl tillgriperavgifter på gymnasieskolan är hänvisade till skolmaten.Tveklöst är det så att en frihet att i en sådan situation kunnavälja vad man vill avgiftsbelägga leder till en ur lokalsynpunkt bättre lösning. I valet skolmat/läroböcker är detmånga som ser möjligheter till mer påtagligakvalitetsförbättringar om det vore läromedlen som kundeavgiftsbeläggas eller överlåtas på eleven att själv svara förhelt eller delvis. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avreglering av kommunsskyldighet att utan kostnad hålla elev i gymnasieskolan medböcker, skrivmateriel, verktyg m.m.
mot · GF02Ub207 · 1992-01-27 00:00:00 — Fortbildning för lärare i religionskunskap I flera motioner har bl a jag tidigare föreslagit attfortbildning för lärare i religionskunskap skall förbättras.Tyvärr har inte tillräckliga åtgärder vidtagits. Ämnetreligionskunskap är så misskött i många grundskolor attåtskilliga elever lämnar utan att underhögstadietiden ha fått någon nämnvärd undervisning iämnet. Skolämnet religionskunskap är viktigt på mångasätt. som undervisningen i ämnet skall orienteraom olika religioner och deras roll bland utövarna, skall detge sådan kunskap, att elevernas möjlighet att väljalivsåskådning underlättas.Personligt ställningstagande är elevens eget ansvar.Skolans ansvar är att det underlag som dettaställningstagande grundas på skall vara sakligt ochopartiskt. --- Skolan skall hjälpa eleverna att bearbetafrågorna inför livet och tillvaron. (Lgr80)Givetvis måste kristendomen ha en särställning i desvenska skolornas religionskunskapsundervisning. Denkristna etiken är grundläggande för den svenska kulturensvärderingar.Religionskunskapsämnet i krisEfter att ha tagit del av aktuella studier konstaterar jagbl a följande:Ämnet religionskunskap lämnas ofta ''åtsidan'' på mellanstadium. När tidsbristuppstår, drabbas detta ämne mycket ofta.Bibelnnonchaleras ofta som läromedel. Läroplanens anvisning omatt ''eleverna skall få vidgade kunskaper om den kristnareligionen med i centrum'' (Lgr80) tycks inte hatagits på allvar i religionskunskapsundervisningen.Lärarna har ofta alltför bristfälliga kunskaper i ämnet.Möjligheterna till fortbildning är mycket begränsade. Fåkommuner satsar på fortbildningsinsatser just ireligionskunskap.Det är relativt vanligt att lärare visarbristande engagemang förreligionskunskapsundervisningen. Alltför ofta uppfattarelever lärarnas attityd som negativ eller nonchalant.Omfattande fortbildning nödvändigJag anser att åtgärder måste vidtas för att ämnetskall kunna få den roll som läroplanen för grundskolananger. Det är en skandal, att detta problem aktualiseratsgång på gång -- bl a genom motioner i riksdag -- utan atttillräckliga åtgärder vidtagits.Den allra viktigaste åtgärden är enligt min uppfattningatt förstärka fortbildningen av lärare i religionskunskap.Jag anser, att regeringen omgående bör vidta sådanaåtgärder att utbudet av fortbildning i ämnetreligionskunskap ökar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att genom förstärkta insatser förlärarnas fortbildning förbättra religionskunskapsämnetsställning i .