mot · GG02N11 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:56 Ny konkurrenslagstiftning Regeringens arbete för ökad konkurrens och därmedlägre priser är lovvärt. I sammanhanget måste vi dockaktualisera det sammansatta system som skapar den högaprisbilden i . är ett högprisland, inte i förstahand på grund av bristande konkurrens, utan först ochfrämst beroende av höga kapital- ocharbetskraftskostnader.Inom EG tillämpas artiklarna 85 och 86 inte fullt ut påjordbruksområdet. Någon mer ingående analys avundantagen eller förslag till motsvarande undantag försvensk del finns inte i propositionen. En EG-anpassning avsvensk jordbrukspolitik kräver dock att motsvarandeundantag ges i den svenska lagstiftningen. Undantagen böräven införas och tillämpas så attanpassningen till EG kan ske. Undantag med förebild frånEG:s förordning 26/1962 bör utarbetas och införas isamband med att lagen träder i kraft.1990 års livsmedelspolitiska beslut har på flera sättifrågasatts från sida. Vad man minstkan begära är att de utfästelser som där gjordes omexportfinansiering i någon mån kan hållas. Enligtriksdagsbeslutet skall jordbruket gesförutsättningar att svara upp mot den inhemskakonsumtionen av livsmedel. För att gränsskyddet skall varaeffektivt behövs möjligheter att hantera vissaexportvolymer. ''Det måste också, som utskottet tidigare understrukit,finnas möjlighet att hantera försäljning av tillfälligaöverskottskvantiteter. Det bör vara möjligt att finna formerför detta som förenar behovet av samordning ochutnyttjande av skalfördelar med de krav som samhälletmåste ställa på väl fungerande marknader. Säljbolag, ocksåbranschvisa, kan utgöra en lämplig form för att hanterasäsongsvariationer och tillfälliga mindre exportkvantiteter.Utskottet förutsätter att behovet av en effektiv samverkanför angivna ändamål beaktas i den fortsatta beredningen avkonkurrenskommitténs förslag''.Frågan om samarbete för utjämning av förluster vid vissexport har ännu inte lösts. Det är nödvändigt att de svenskaföretagen får samma möjligheter som EG-företagen attförbereda ett medlemskap genom att bygga upp marknaderinom EG . Såväl ijordbrukskonkurrenslagen som i propositionen förbjudsproducenterna att själva gemensamt ansvara förfinansieringen av tillfälliga överskott. I propositionenframhålls att samarbete i form av utjämning av förlustermellan företag vid export faller under förbudet.Det är oacceptabelt att frågan behandlas på det sätt somnu sker. Ett system utan exportstöd och gemensamöverskottsexportfinansiering kommer att leda till ennedpressning av den inhemska prisnivån avsevärt underproduktionskostnaderna eller till export med storaförluster. I slutändan drabbas den enskilda lantbrukarenslönsamhet på ett från sociala och andra synpunkter orimligtsätt.Det är nödvändigt att i det internationella läge som nuråder, och som kommer att råda ,möjliggöra för svenska företag att ta exportförluster eller i varje fall får genomföra export med fastställdavolymer. Konkurrenslagen bör därför inte omfatta fråganom finansiering av eventuella kostnader i samband medexport.Förslaget till konkurrenslag skapar ett markantunderläge för svenska livsmedelsföretag gentemotutländska. De svenska lantbrukskooperativalivsmedelsföretagen befinner sig nu i ett mycket sårbartövergångsskede, vilket gör att lagen skulle drabba demextra hårt.Det föreslagna förbudssystemet innebär bl a att detsamarbete som finns i form av stadgar och föreningsbeslutinom ekonomiska föreningar blir förbjudet om det anseshämma konkurrensen på ett märkbart sätt. Motsvarandesamarbetsförbud existerar inte i våra viktigastekonkurrensländer och Holland.Kooperativa federationer bör jämställas med koncerneri konkurrenshänseende. Frågan om ''ekonomiska enheter''som skall ses i samband härmed, är otillräckligt belyst.Lantbrukskooperationens grundläggande samarbetstankeoch samarbetsformer underordnas helt konkurrenskravetoch ses allmänt negativt i lagförslaget. Federationer sesenbart som horisontella karteller och sätts i strykklass iförhållande till en koncern trots att deras grundläggandeverksamhet och funktionssätt är samma som i en koncern.Effektivitet genom samverkan avvisas av lagstiftaren.Aktiebolagen är i sig ett instrument för samarbetemellan ägare. Vissa andra former av samarbete är typiskaför och har historiska rötter som det inte går attbortse ifrån. Politiska, kulturella och andra omständigheterhar gynnat framväxten av andra samarbetsformer änsamägande i aktiebolag. Kooperativt ägande är utbrett i t exSverige och . I uppmuntras dessaformer av samarbete trots EG-medlemskapet. Det voreorimligt att bryta upp sådant samarbete i bara föratt liknande ägarformer inte är vanliga i sydliga europeiskaländer.Incitamentet att bilda aktiebolagskoncern har varit liteteftersom svensk lagstiftning uppmuntrat kooperativtsamarbete. Den ideella idén och varumärket har då ipraktiken fått samma sammanhållande funktion somägarintresset i en koncern. Investeringarna i t exvarumärken har varit omfattande, och det skulle innebäraenorma skador för berörda företag om aktuella samarbetenförbjöds.Det är mycket viktigt att det framgår avlagstiftningsarbetet att etablerat samarbete kan fortsättaäven i framtiden.Föreningsrättsligt tillåtna regler sätts ur spel avkonkurrenslagen. Detta konstaterande görs med beaktandeav den rådande principen att speciallag tar över allmän lag.Nuvarande konkurrenslag ger dock genommissbruksprincipen helt andra möjligheter änförbudsprincipen tillåter. Lagen möjliggör att NO avstårfrån ingripande. Förbudsprincipen däremot tvingar fram ettundantagssystem som innebär att en företagsform -- denekonomiska föreningen -- till stora delar tvingas leva påundantagsregler. Det kan inte anses rimligt att enföretagsform till stora delar skall behöva basera sin existens/verksamhet på konkurrensrättsliga undantag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen återkommermed förslag till undantag motsvarande EG:s förordning26/1962,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gemensam finansiering avförluster i samband med export av jordbruksprodukter,3. att beslutar att kooperation och kooperativsamverkan i federativ form jämställs med aktiebolag ochkoncerner i konkurrenslagens tillämpning,4. att beslutar att gränserna för samverkansätts lika med samgående för dominans på relevantmarknad i enlighet med vad i motionen anförts.