mot · GG02Sf17 · 1992-11-27 00:00:00 — med anledning av förs. 1992/93:RR2 revisorers förslag angående invandrarpolitikens inriktning och resultat revisorer föreslår i rubricerade skrift dels engenomgripande översyn av hela invandrarpolitiken, dels enredovisning av undervisningen i svenska för invandrare.Revisorerna behandlar vidare frågor rörande utbetalning avschablonersättningen, uppföljning och utvärdering avinvandrarpolitiken, myndigheternas skyldighet att vidtaåtgärder för invandrare och flyktingar samt invandrare påarbetsmarknaden.Enligt skriften skulle granskningen endast omfattainvandrarpolitikens inrikting och resultat.Invandrarpolitiken omfattar, menar revisorerna, sådanaåtgärder som samhället vidtar för att underlättainvandrares, inkl flyktingars, introduktion och integrering idet svenska samhället. Invandrarpolitik bör sålunda enligtrevisorerna skiljas från invandringspolitiken ochflyktingpolitiken. Med invandringspolitik avses de regleroch principer som reglerar utlänningars rätt att bosätta sig iriket. Flyktingpolitiken skulle omfatta åtgärder för att biståmänniskor som tvingas fly och för att bidra till attflyktingproblemen i världen minskas. Begreppet flykting irevisorernas skrift omfattar inte bara kvotflyktingar ochflyktingar enligt FNs flyktingkonvention utan ävenkrigsvägrare och utlänningar som fått uppehållstillstånd pågrund av flyktingliknande skäl eller av humanitära skäl.Det finns självklart samband mellaninvandringspolitiken, flyktingpolitiken ochinvandrarpolitiken. En generös flyktingpolitik i Sverigeleder till stora kostnader för stat och kommuner inte baraför åtgärder inom ramen för flyktingpolitiken utan också förinvandrarpolitiken. En restriktiv flyktingpolitik leder tillmotsatt resultat, dvs att kostnaderna för invandrarpolitikenblir lägre. Detsamma kan i princip gälla förinvandringspolitiken -- om det inte är fråga om renarbetskraftsinvandring.Det sagda talar med styrka för att invandrarpolitikeninte bör brytas ut och behandlas för sig. Invandrarpolitikenbör alltså sättas in i ett större, naturligare, sammanhang ochföljaktligen behandlas tillsammans med invandrings- ochflyktingpolitiken.Därtill kommer att den nuvarande politiken inom denämnda områdena, särskilt flyktingpolitiken, saknarförankring i verkligheten, dvs hos det svenska folket, vilketNy demokrati har påpekat . Undersökningarvisar att två av tre medborgare anser att politiken är fel.Trots detta fortsätter regeringen i samma spår. Regeringentycks uppenbarligen inte ta något intryck av medborgarnasåsikter i frågan. Men detta gäller inte bara i förhållande tillmedborgarna utan numera också i förhållande till chefer förstatliga myndigheter.Nyligen skrev chefen för ,, tillsammans med chefen förArbetsmarknadsstyrelsen ett brev tillregeringen där man bl a begär en översyn av invandringsochinvandrarpolitiken. Ny demokrati har också vid upprepadetillfällen i krävt en parlamentarisk utredning menfått avslag. Vidare begär och stopp för möjligheterna för bosättning iSverige efter inresa på eget initiativ.Det finns en hel del i brevet som är värt att beakta.Brevet lyder så här:1. NULÄGE, TENDENSER 1.1 LägesbeskrivningArbetsmarknadssituationen för invandrare/flyktingarhar försämrats kraftigt under det senaste budgetåret.Antalet kvarstående sökande som är utomnordiskamedborgare har ökat mellan bå 90/91 och 91/92.Det relativa arbetslöshetstalet för utomnordiskamedborgare var jämfört för svenska medborgare. varnästan var tredje (28,) utomnordisk medborgare i arbetskraften anmäldsom arbetssökande på arbetsförmedlingen.Sammanlagt var närmare hälften () av denutomnordiska arbetskraften anmäld som arbetssökandeeller i arbetsmarknadspolitisk åtgärd.Allt fler av de flyktingar som under högkonjunkturenarbetsplacerats återkommer till af som arbetslösa, icke-svensktalande och icke-yrkesutbildade iokvalificerade arbeten.Andelen lågutbildade invandrare som är nytillträdandepå arbetsmarknaden har vuxit kraftigt; många av de s.k.gamla invandrarna -- som blivit arbetslösa -- har förutombristande grund- och yrkesutbildning ofta någon form avarbetshandikapp.1.2 TendenserFrån och framåt har man kunnat konstatera ennegativ trend på arbetsmarknaden för utländskamedborgare som inneburit fallande förvärvsfrekvens ochbestående hög arbetslöshet även under högkonjunkturer.Bland de delgrupper av invandrare som haft -- och förväntasfå -- särskilt stora svårigheter märks de lågutbildade,flyktingar med skador efter krig, tortyr, fängelsevistelsesamt vissa grupper av ''gamla'' invandrare som riskerarutslagning från arbetsmarknaden.2. UTVECKLING UNDER 1992/93 2.1 ArbetsmarknadenSvensk ekonomi är inne i den djupaste lågkonjunkturensedan . De rent konjunkturellaproblemen förstärks av strukturella problem som dolts avden mycket goda konjunkturen andrahälft. Det råder fortfarande mycket stor osäkerhet om närden svenska konjunkturen kommer att vända.Vid en eventuell konjunkturuppgång förväntassysselsättningen inom industrin öka mycket litet och då frånen historiskt sett mycket låg nivå. Inom den offentligasektorn kommer sysselsättningen att minska under trycketav en allt knappare ekonomi. Inom de privatatjänstenäringarna kommer fortsatta rationaliseringar ochomstruktureringar, liksom lågt byggande och konsumtion,att hålla tillbaka sysselsättningen.I synnerhet en minskning av sysselsättningen inom denoffentliga sektorn kan påverka och begränsaarbetsmöjligheterna för invandrare, både vad gällernytillträdande och redan anställda. har -- visserligenofta lågkvalificerat -- arbete inom t.ex. sjukvård ochäldreomsorg varit en viktig inkörsport till arbetsmarknadenför den invandrade arbetskraften.Enligt AMS prognoser beräknasarbetslöshetstalet uppgå till och andelen av arbetskraften iarbetsmarknadspolitiska åtgärder till ca 5 %.Många faktorer tyder sålunda på att vi kan räkna medytterligare sjunkande arbetskraftstal och kraftigt ökandearbetslöshet för i synnerhet vissa grupper bland bådenyanlända och ''gamla'' invandrare.Denna utveckling kan förväntas leda till enmarginalisering och utestängning av vissa grupper avutomnordiska invandrare från arbetsmarknaden; enutveckling som redan börjat i andra västeuropeiska länder.En sådan situation för oftast med sig en växande svarteller grå arbetsmarknad för de etniska minoriteterna, ävendetta är tendenser som förstärkts kraftigt under 1980- och1990-talen i vissa västeuropeiska länder.2.2 Arbetsmarknadspolitiken, arbetsförmedlingens rolloch kapacitetLångtidsarbeslöshet och återkommande arbetslöshetkommer att utgöra ett dominerande inslagi arbetslöshetsbilden. Detta gäller de arbetssökandegenerellt men i synnerhet de s.k. programgrupperna som ien sådan situation är extremt svårplacerade: ungdomar,invandrare och handikappade.AMS beräknar att antalet svårplacerade vid ingången /94 kan komma att uppgå till 130 000 personer. Detta kommer att ställaarbetsförmedlingen inför mycket stora krav påprioriteringar mellan olika insatser och sökande.Redan i dag är närmare hälften av den utomnordiskaarbetskraften anmäld som arbetssökande vid af eller iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. En ytterligare ökninginnebär en exceptionell påfrestning påförmedlingsorganisationen och särskilda, anpassadeinsatser kommer att bli nödvändiga.2.3 Invandrargruppens sammansättningInvandrargruppens sammansättning har blivit alltmerheterogen . Denna tendensförefaller kunna förstärkas. Den nu aktuella stora gruppenasylsökande från det består i huvudsak avlågutbildade personer med mycket stort behov av elementärförberedande utbildning, samhällsintroduktion, och ,yrkesutbildning.2.4 FlyktingmottagningEnligt SIV:s prognoser kan inom ramen förflyktingmottagandet 25--35 000 personer komma att få tillstånd under budgetåret1993/94 och 15--25 000 under vardera budgetåren 1994/95 och 1995/96. Avdessa bedöms ca 6 000 vara anknytningsfall och ca 2 000 kvotflyktingar.Med hänsyn till åldersfördelningen ocharbetskraftsdeltagandet bedöms tillskottet avarbetssökande till följd av asylinströmningen utgöra 11000--13 000 bå 1992/93 och 1993/94 och därefter minska till ca 8000 per efterföljande två budgetår.2.5 Övrig invandring, ''gamla'' invandrareFörutom flyktinginvandringen beräknas drygt 15 000 personer få tillstånd ,grundat på anknytning (t.ex. sammanboende, ''sista länk''eller utlänning med tidigare vistelse i ).Närmare 40 % av de nyanlända invandrarna omfattasinte av förordningen om ett samordnat flyktingmottagandeoch det schabloniserade ersättningssystemet tillkommunerna.Det arbetssätt som utvecklats inom ramen för detsamordnade flyktingmottagandet bör byggas ut till attomfatta alla nyanlända invandrare. Erfarenheterna visar attdetta är kostnadseffektivt genom att det prioriterar aktivaåtgärder framför passivt kontantstöd.Grupper av s.k. gamla invandrare,arbetskraftsinvandrare , anhöriga tillutomnordiska invandrare och tidigareinvandrade flyktinggrupper, tenderar att successivt slås utfrån arbetsmarknaden. Andelen långtidssjukskrivna ochförtidspensionerade inom vissa nationalitetsgrupper harökat dramatiskt under 1980-talet.Dessa kategorier av invandrare kommer att i denuppkomna situationen ha betydande svårigheter att hävdasig på arbetsmarknaden och i konkurrensen om dearbetsmarknadspolitiska insatserna.2.6 SvenskundervisningNuvarande regler för svenskundervisning medför att des.k. gamla invandrarna inte kan erbjudas adekvatundervisning av kommun och/eller inomarbetsmarknadsutbildningens ram.En betydande volymökning av svensk- ochalfabetiseringsundervisning behövs om både de nyaasylsökande och dessa ''gamla'' grupper av invandrare skallkunna ges nödvändig förberedande utbildning.Ca 50 000 invandrare finns nu inom svenskundervisningpå olika nivåer bl.a. till följd av de högainvandringsvolymerna /91 och 1991/92. Av dessauppskattas antalet lågutbildade till ca 20 000, varav hälften analfabeter.Avbrottsfrekvensen från svenskundervisningen harhittills varit ca 40 %.Det försämrade arbetsmarknadsläget kan antasinnebära att många personer med utbildningsbehov ochsom blivit arbetslösa söker sig tillbaka till utbildningsamtidigt som en lägre avbrottsfrekvens i utbildningarnabetydligt ökar behovet av utbildningsplatser.2.7 Arbete åt asylsökandeMöjligheterna att erbjuda arbete eller meningsfullvistelse åt asylsökande kommer att begränsas av denförväntade, negativa arbetsmarknadsutvecklingen under1993/94. Konkurrensen om arbets- och/eller praktikplatserutanför den ordinarie arbetsmarknaden kommer att varahård, bl.a. beroende på den kraftiga ökningen av antaletpersoner i ungdomspraktik.3. ÅtgärderDen relativa arbetslösheten är markant högre blandinvandrare i alla åldersgrupper än bland svenskamedborgare. Andelen lågutbildade invandrare ökarkraftigt. Bristfälliga svenskkunskaper finns både blandäldre invandrare och relativt nyanlända flyktingar.Den svenska asyl- och övriga invandringspolitiken bör iframtiden starkare inriktas på en generösaretillståndsgivning inom ramen för kvoteringar, som kan avsebl.a. både flykting- och anhörigområdet. Däremot börmöjligheterna att få tillstånd för bosättning efter inresa påeget initiativ begränsas i all rimlig utsträckning, på asylsidani princip till flyktingar enligt Genèvekonventionen.Därutöver bör det bli möjligt att i större utsträckning öppnaför en arbetskraftsinvandring i konjunkturlägen då detråder brist på arbetskraft i Sverige.Situationen på arbetsmarknaden, näringslivets strukturoch arbetslivets krav har på ett grundläggande sättförändrat förutsättningarna för en framgångsrik integrationav nyanlända invandrare. En översyn av invandrings- ochinvandrarpolitiken är därför nödvändig.Arbetsmarknadsfrågorna måste i detta sammanhang spelaen central roll.För de personer som kommer att få tillstånd att stanna iSverige behövs, förutom de åtgärder somfinns, och de resurser som ges inom ramen för det ordinarieflyktingmottagandet, svenskutbildningen,samhällsintroduktionen och arbetsmarknadspolitiken,kraftigt förstärkta resurser för:svenskutbildning,alfabetiseringsundervisning, grundläggande utbildning förvuxnasärskilda anpassade arbetsmarknadspolitiskainsatser med inriktning på bl.a. lågutbildade.Berörda myndigheter bör vidare ges ytterligaremöjligheter till förstärkta insatser för det ökande antaletflyktingar och invandrare som står utanförarbetsmarknaden.I tidigare motioner har Ny demokrati framfört fleraförslag rörande invandrings- flykting- ochinvandrarpolitiken. Förslagen har handlat om utbildningoch undervisning i svenska språket och obligatoriska kravpå svenskkunskaper för invandrare (1991/92:Ub281), attstat och kommun befrias från sina skyldigheter att anordnahemspråksundervisning samt principerna förhemspråksundervisningen (1991/92:Ub288), attutlänningsnämnden bör få förstärkta resurser i syfte att fåned ärendebalansen (1991/92:Sf31), att sociallagstiftningenändras så att utländsk medborgare inte får högre bidrag än80 % av kommunens socialbidragsnorm, att utländskmedborgares försörjning i vissa fall skall täckas genom lån istället för bidrag (1991/92:Sf42), att omfattningen avflyktingmottagandet begränsas till åtaganden enligt FNsflyktingkonvention (1991/92:Sf622), att invandrar- ochflyktingpolitiska frågor utreds av en parlamentariskkommitté, att asylsökande bör arbeta i stället för att placerasi passiva läger, dvs temporära arbetstillstånd i läger, att bör koncentrera sittflyktingmottagande till de asylsökande som har allvarligaoch uppenbara skäl att fly (1991/92:Sf630), attflyktingpolitiken kan effektiviseras och kostnadernaminskas (1991/92:Sf632).Som framgår av denna kortfattade redovisningföreligger i väsentliga hänseenden en överensstämmelsemellan den av Ny demokrati förespråkade ordningen och deförslag som och fram i sitt brev till regeringen.Ny demokrati delar sålunda ochGöte uppfattning i fråga om bristfälligakunskaper i svenska och att något måste göras åt det. Nydemokrati kan hålla med de båda om att möjligheterna attfå tillstånd för bosättning efter inresa på eget initiativ måstebegränsas i all rimlig utsträckning, på asylsidan i princip tillflyktingar enligt och attarbetskraftsinvandring bör tillåtas då det råder brist påarbetskraft i Sverige.Vidare instämmer Ny demokrati i kravet på en ordentligoch allsidig översyn av invandrings- och invandrarpolitikenmen att en sådan översyn också måste omfattaflyktingpolitiken.Ny demokrati har försökt få fram uppgifter om hurundervisningen i svenska fungerar i grundskola ochgymnasium. Det visar sig emellertid att det inte finns någonutvärdering av hur eleverna i grundskola och gymnasiumtillgodogör sig undervisningen. Enligt uppgifter frånstatistiska centralbyrån deltog av de stödbehövande i undervisning i svenska somandraspråk. Detta är en minskning gentemot 1990 dåmotsvarande uppgift var . I gymnasieskolan hade 19 400 elever ett annat hemspråk än svenska. Av dessabehövde 8 590 elever, dvs , undervisning i svenska som andraspråk. För 5 400 elever anordnades sådan undervisning. Det äruppenbart att en utvärdering måste göras.Ny demokrati vill återigen föra fram förslaget att slopahemspråksundervisningen och i stället lägga resurserna påen förbättra svenskundervisning.I fråga om asylpolitiken bör i vart fall återgå tillden betydligt restriktivare hållning som blev följden av dentidigare regeringens beslut den 13 december 1989.Nyd har fått del av uppgifter som inte utesluter attInvandrarverket missköter upphandlingen avförläggningsplatser. Detta bör bli förmål för särskildutredning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en förutsättning för att elever av utländsk härkomst skallfå börja i en skola där undervisningen bedrivs på svenska äratt eleverna behärskar svenska språket,2. att hos regeringen begär en utvärdering avhur eleverna i grundskola och gymnasium tillgodogör sigundervisningen i svenska,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt all hemspråksundervisning bör slopas och att dedärigenom frigjorda medlen används för att skapa bättreförutsättningar för undervisning i svenska och andraämnen,4. att beslutar att tills vidare stoppa allinvandring, förutom flyktingar enligt Genèvekonventionensamt de anknytningsfall som enligt gällande svensk lag harrätt att från sitt hemland ansöka om uppehållstillstånd,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt antalet anknytningsfall måste begränsas till ettminimum,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetskraftsinvandringen börtillåtas endast då det råder brist på arbetskraft i ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av invandrings- ochinvandrarpolitiken,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att översynen av invandrings-och invandrarpolitiken också omfattar en översyn avflyktingpolitiken,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den totala tiden för handläggning av asylärenden måstebli betydligt kortare,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att invandrings- ochflyktingpolitiken måste bli betydligt restriktivare,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning avInvandrarverkets förläggningsverksamhet.