ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub310 · 1992-01-27 00:00:00 — fattade under /78 beslut om attinleda försöksverksamhet med dansundervisning inomramen för det obligatoriska skolväsendet i Stockholm.Detta beslut var resultatet av flera utredningar sombedrivits i nära samverkan med yrkeslivet.År 1981 påbörjades avvecklingen av Operansbalettskola och uppbyggnaden av medStockholms skolförvaltning som huvudman. Överföringenvar helt genomförd /84. Verksamheten iStockholm har utvärderats och allt tyder på att inom ensnar framtid kommer dansarutbildningen där attpermanentas. Den utbildning som bedrivs i harinternationellt sett betraktats som en mönsterutbildning.Riksdagens beslut innebar också möjligheten atts.k. förberedande dansarutbildning (årskurs 4--9) skullekunna inrättas i och Malmö.Den fortsatta existensen av en god dansarutbildning iStockholm anses av fackfolk till väsentliga delar avhängig avatt den förberedande utbildningen i och Malmögenomförs så att ett fullgott underlag skapas för dengymnasiala yrkesutbildningen.Vid i bedrivs efter ordinarieskoltid en balettelevskola som omfattar ett 60-tal elever iårskurserna 4--9. Vid finns en liknandebalettelevskola.Under hela 80-talet har frågan om dansarutbildningenvarit aktuell i . Förberedande dansarutbildning igrundskolan har setts som mål för att ersätta denavgiftsbelagda balettundervisningen som Stora Teaternbedriver.Nu när den nya musikteatern -- --håller på att förverkligas är det hög tid att ta ställning till ochförbättra förutsättningarna för dansarutbildningen även iGöteborg. Den lösning som framgångsrikt prövats iStockholm bör också införas här.Enligt preliminära beräkningar kommer investeringarnaatt uppgå till 12 milj.kr. och driftkostnaderna till 2 milj.kr.per skolår.En översyn av den konstnärliga utbildningen i högskolanhar just genomförts och kommer att ligga till underlag fören utvecklingsplan. Det vore bra om regeringen i dettasammanhang även beaktade behovet av förberedandedansarutbildning vid grundskolorna i och Malmö.Dansarutbildningen är unik i så måtto att den som vill satsapå en yrkeskarriär måste börja i mycket tidig ålder.Ett annat alternativ vore att den förberedandedansarutbildningen tas upp i planerna för . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förberedande dansarutbildning igrundskolan i .
mot · GF02Ub311 · 1992-01-27 00:00:00 — står nu inför de svåraste arbetslöshetsproblemensedan efterkrigstiden, skriver regeringen i budgetbilaganför . Därför föreslås resurserför kompetenshöjande arbetsmarknadsutbildning. Tyvärrär regeringens politik inkonsekvent. som man villsatsa på arbetsmarknadsutbildning föreslår man en kraftignedskärning av resurserna för Komvux.Nedskärningen är så stor att man i praktiken eliminerarmöjligheterna för Komvux att ge kurser på gymnasienivå.Detta är mycket olyckligt. Resultatet blir att arbetslösaungdomar och andra grupper med relativt kort ellerföråldrad utbildning inte längre har möjligheter att repareraoch komplettera sin gymnasieutbildning. Detta kan ipraktiken leda till att de utestängs från önskvärda studier påhögskolan. Regeringen föreslår nämligen idepartementsskrivelse att den så kallade 25:4-regeln skalltas bort. De som fyllt och har minst fyra årsyrkeserfarenhet skall således inte längre ha allmänbehörighet för högskolestudier.Nedskärningen av resurserna för Komvux drabbarsärskilt kvinnorna som utgör en klar majoritet blanddeltagarna i Komvux. Komvux har betytt oerhört mycketför att stärka kvinnornas ställning i samhället. Lågutbildadekvinnors möjligheter att stärka sin grundkompetensminskas drastiskt om nedskärningen av Komvuxgenomförs.Sjuhäradsbygden har fortfarande en mycket stor gruppmänniskor, industriarbetare, kvinnor, tidigarearbetskraftsinvandrare och flyktingar, med stora brister i singrundkompetens. Många har blivit friställda flera gångeroch har svårt att få fast fotfäste på arbetsmarknaden utan enrejäl förbättring av sin grundkompetens. Många av dem harnu övervunnit sin rädsla för utbildning i vuxen ålder. Det ärfel att ta möjligheten från dem.Som exempel kan nämnas att totalt omfattar Komvuxverksamhet i kommun och statsbidrag till detta utgår med 19,5milj.kr. Skulle regeringens förslag till nedskärning avanslagen till Komvux antas av så skulle det ledatill minst en 25-procentig nedskärning av verksamheten. Attpruta Grundvux eller Gymvux är slöseri med människorsvilja att investera i en kompetenshöjning somSjuhäradsbyggden och så väl behöver. Regeringensförslag leder dock till detta och påbyggnadsutbildningarriskerar att försvinna helt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslagen till Komvux.
mot · GF02Ub402 · 1992-01-27 00:00:00 — Stärkt ställning för de baltiska språken I och med frigörelseprocessen i , som lett till attEstland, och återfått sin självständighet,har behovet av kunskaper om våra baltiska grannar blivitännu viktigare . För att vi bättre skall kunnaförstå komplicerade skeenden och för att möjliggöranärmare kontakter inom politikens, ekonomins ochkulturens områden är språkkunskaper av största vikt.Möjligheterna att studera baltiska språk, d.v.s. lettiskaoch litauiska, samt estniska, som är ett finskugriskt språk,är starkt begränsade. Hitintills har ofta personer avbaltiskt ursprung stått för kompetensen inom exempelvis delettiska och litauiska språken i . Dessa specialisterhar nu nått pensionsåldern.En professor i baltiska språk finns vid Stockholmsuniversitet. Det är den enda fasta tjänsten i detta ämne iNorden. Denna enda lärare skall tillsammans med tillfälligalärarkrafter undervisa i två skilda språk på samtliga nivåer,handleda forskare och själv bedriva forskning samt skötaden löpande administrationen.Vid universitet finns dessutom ett baltisktcentrum. Där bedrivs forskning om , ochLitauens historia, kultur och samhällsliv men ingaspråkstudier.Vi anser att en förstärkning av de baltiska språkensställning är nödvändig.En särskild av baltiska språk ochbaltisk litteratur behövs. Den skulle i samverkan med detredan existerande baltiska centret kunna få eninternationellt ledande roll inom detta forskningsområde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förstärkning avresurserna för baltiska språk och av en särskild institutionför baltiska språk, forskning m.m.
mot · GF02Ub410 · 1992-01-27 00:00:00 — har i sitt språkutbildningsutbudengelska, franska, tyska, spanska, italienska, finska ochsamiska men inte ryska. Intresset för utbildning i ryska ärstort, både från allmänhetens sida och från forskare inomolika fakulteter med anknytning till de nu så aktuellaöststatsfrågorna.Umeå kommun har uppmärksammat att det saknasutbildning i ryska vid och donerat pengartill inom ramen för en vänortssatsning -- Umeåhar i ryska som vänort. Universitetethar tacksamt tagit emot dessa pengar och startat en grundutbildning i ryska somrönt stort intresse. Kursplatserna har inte räckt till för allasom velat läsa ämnet. har kompetenta lärare i ryskasom åtagit sig undervisning på kurserna, och som inföddalektorer har engagerats erfarna lärare från iPetrozavodsk.Det stora intresset för grundutbildning i ryska i Norrlandär inte svårt att förklara. I en inte alltför avlägsen framtidkan man hoppas på goda kulturella och ekonomiskaförbindelser med den store grannen i öster närförhållandena där börjar normaliseras. Personer som harkunskaper i ryska kommer med all säkerhet att bli ytterstvärdefulla resurser i detta framtidsperspektiv.Umeå kommuns stöd till grundutbildningen i ryskaupphör i och med fjärde kvartalet 1992. Därefter finns ingamedel till denna viktiga verksamhet. Det är angeläget attockså har ryska i sittspråkutbildningsutbud. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att också Umeåuniversitet kan erbjuda utbildning i ryska.
mot · GF02Ub411 · 1992-01-27 00:00:00 — Stiftelsen , Citadellet i ,bildades av kommun och i och län.Verksamheten skall enligt urkund och stadgar vidareutbildaoch utbilda inom hantverk. Skånehantverk leds av en avstiftelsen anställd intendent. Skånehantverk skall tillse attbyggnader och föremål i främst omhändertas på rättsätt för kommuner, kyrkor, föreningar och enskilda.Skånehantverk består , förutom av stiftelsens kansli,av 17 företag med arkitekter, konservatorer ochhantverkare. Med anställda samt lärlingar och praktikanterär ca 55--60 personer verksamma på Citadellet. 90 personerhar utbildats inom sedan starten1984.Behovet av ett centrum med hantverk och konserveringdär även elever tas emot har visat sig vara mycket stort ochantalet förfrågningar avseende utbildningsplatserna ärmycket stort.Vad gäller utbildning inom hantverksområdet ärSkånehantverks kontakter med och redanetablerade och konkreta planer finns för att starta enhögskoleutbildning inom möbelkonservering för påCitadellet i nära anslutning till Skånehantverk.Med bidrag från har enutredning gjorts och överlämnats till förberedning. Utredningen pekar på behovet av utbildning avmöbelkonservatorer, målsättning, uppläggning ochinnehåll, dimension, lokalisering, lärarkapacitet,utrustning, drift m.m. Utredningen ger också besked ometablerings- och driftskostnader. Underlaget för ett positivtställningstagande finns alltså. Vad som saknas är ett beslutsom för idén vidare till ett förverkligande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående ett nordiskt samarbete fören högskoleutbildning inom möbelkonservering vidStiftelsen i .
mot · GF02Ub412 · 1992-01-27 00:00:00 — En professur i japanska vid Vid har byggts upp enbred kompetens vad gäller forskning och utbildning inomområden som rör Öst- och . Området har längevarit viktigt och får med den utveckling som pågår allt störrebetydelse. Intresset bland de studerande är stort. Förnäringslivet i regionen är utbildningen och forskningeninom dessa områden av stor vikt.Undervisning har bedrivits vid Lundsuniversitet i såväl kinesiska och japanska som thai ochindonesiska. Den lokala linjen för Öst- ochSydöstasienstudier har varit starkt översökt och breddats till120 poäng. Efter upprepade motionskrav i har enprofessur inrättats i kinesiska. Detta är av stor betydelse förden fortsatta utbyggnaden och för utbildning och forskninginom detta område.En stor brist är dock att det fortfarande saknas enprofessur i japanska. Överhuvudtaget har utbildningen vidvåra universitet inom olika områden försummat Japan.Detta är högst beklagligt och ur allmän synpunktoförsvarligt. är en ekonomisk och politisk stormaktav första rang med en industriell och vetenskapligutveckling som fört upp landet i första ledet bland världensmoderna industrinationer.Ett viktigt led i en nödvändig satsning på inomolika discipliner bör vara att stärka utbildning och forskningi japanska språket. Detta bör vara en betydelsefull resursäven vad gäller utbildning om inom andra ämnen.Det är allmänt omvittnat vilket värde kunskap i japanskaspråket har för framgångsrika kontakter även mednäringslivet i Japan.En professur i japanska har således stor betydelse dels --som angetts ovan -- för en allmän breddning avkunskaperna om och japanska förhållanden, dels förden sammanhållna utbildningen i Östasienstudierna somutbildnings- och forskningsblock. För de fördjupadestudier, som många studenter efterfrågar, är det viktigt, attäven japanska finns med. För detta krävs en professur iämnet.Inrättandet av en professur i japanska har framförts somen fråga av hög angelägenhetsgrad från i från UHÄ.Vi har tidigare upprepade gånger motionerat i dettaärende. Vårt krav har dock avstyrkts avutbildningsutskottets majoritet och avslagits av riksdagenmen tillstyrkts av , ochmoderaternas representanter.Avsikten från den tidigare majoritetens sida har tydligenvarit, att japanologisk forskning och forskarutbildning skallkoncentreras till . Det kan vi inte acceptera. Detär felaktigt ur såväl forskningspolitisk som regionalpolitisksynpunkt.Vi återkommer därför med vårt förslag. Med hänsyn tillden beslutsordning som gäller för övergripandeforskningspolitiska frågor förslår vi, att skalluttala att vårt förslag om en professur i japanska vid Lundsuniversitet skall förverkligas senast vid utarbetandet ochbehandlingen av nästa forskningpolitiska proposition. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten professur i japanska skall inrättas vid ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GF02Ub414 · 1992-01-27 00:00:00 — BakgrundDe reumatiska sjukdomarna är folksjukdomar somförorsakar stort lidande. De är också, näst efter de psykiskasjukdomarna, de mest kostnadskrävande sjukdomarna ivårt allmänna socialförsäkringssystem. Det är därföruppenbart att varje forskningsframsteg och varjegenomförd förbättring av reumatologisk sjukvård kanmedföra stora vinster för såväl reumatiker som samhället.Redan 1978 avgav ()en initiativgruppsrapport om reumatologisk forskning. Idenna rapport föreslogs att MFR:s dåvarande årsanslag på2 milj.kr. till reumatologisk forskning skulle ökas medinitialt 3 milj.kr. och därefter utökas medytterligare 1 miljon per år.Anslaget från MFR till rörelseorganens sjukdomaruppgick /90 endast till 3,4 milj.kr. av totalt 258milj.kr. som utdelades av rådet. Initiativgruppen föreslogockså inrättandet av en kommitté för samordning ochuppföljning av den reumatologiska forskningen, men någonsådan kommitté finns inte idag.God forskningspotentialUnder har expansionen inomreumatologispecialiteten, och då inte minst på denakademiska fronten genom ett 30-tal doktorsavhandlingar,skapat gynnsamma förutsättningar för en offensivreumatologisk forskning i landet. De fysiskaförutsättningarna för etablering av reumatologisk forskningpå hög nivå synes dock inte vara i paritet med behov ochtillgänglig kompetens. En snabbutredning av hurforskningspotentialen för reumatologi effektivast kan höjasoch utnyttjas till förmån för landets reumatiker är därförangelägen.Problem att utredaBland de problem som behöver utredas kan nämnasföljande:Hur skall disputerade, reumatologiskaforskarbegåvningar som är kliniker kunna beredas ettrimligt tidsmässigt utrymme för att fullfölja lovandeforskningslinjer?Hur skall högt kompetenta forskareinom basal forskning, vilken kan appliceras på centralamekanismer vid reumatiska sjukdomar, t.ex. inomimmunologi och övrig inflammationsforskning, stimulerasatt inrikta sig på reumatologiska frågeställningar?Kanpermanenta forskningscentra med reumatologisk inriktningskapas, i fallet Konung forskningsinstitutåterinsättas enligt stiftelseurkunden, så att högt meriteradeforskare kan rekryteras att långsiktigt leda forskningen?Kan ett barnreumatologiskt forskningscentrum etablerasvid landets enda barnreumatologiska avdelning i ?Kan för epidemiologiska studier gynnsammasjukvårds- och samhällssystem mera effektivt utnyttjas förstudier av orsaker till reumatiska sjukdomar?Sammanfattande synpunkterDet finns hållpunkter för att den reumatologiskakompetens som byggts upp i sedan specialitetenstillkomst 1969 inte utnyttjas tillräckligt effektivt förhögkvalitativ forskning. En kraftfull satsning pårekrytering och etablering av en för samhället rimligforskningspotential ger ett effektivare utnyttjandei sjukvården. Möjligheterna till sådana satsningar genomomprioriteringar inom befintliga ramar bör utredas. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en utredning bör tillsättasmed uppgift att utreda hur den reumatologiskaforskningspotentialen i kan höjas och utnyttjas.
mot · GF02Ub415 · 1992-01-27 00:00:00 — Behörighet för studier till yrken inom hälso- och sjukvården Antagningen till studier till olika yrken inom hälso- ochsjukvården bygger på vilka studier sökanden genomgått,vilka betyg vederbörande har och på yrkeslivserfarenhet.Inom läkarlinjen har man börjat pröva antagning vialämplighetstest. Någon spärr för antagning av dem somvisat sig gravt olämpliga att arbeta inom hälso- ochsjukvården har man inte. Så kan man t.ex. inte neka att tillläkarlinjen anta en sjuksköterska som deslegitimerats pågrund av narkotikabrott och som också dömts till straff fördetta brott.Jag anser att ingen bör antas till studier till yrken inomhälso- och sjukvården för vilka krävs legitimation, så längevederbörande är deslegitimerad inom sitt tidigare yrke pågrund av eget missbruk eller brottslig handling.Antagningsbestämmelserna för vårdyrken som kräverlegitimation bör således kompletteras med en spärr motantagning av t.ex. läkare, tandläkare och sjuksköterskorsom är deslegitimerade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler för antagning tillvårdutbildningen av deslegitimerad hälso- ochsjukvårdspersonal.
mot · GF02Ub416 · 1992-01-27 00:00:00 — Turistnäringen i är viktig såväl för rekreationsom ur betalningsbalansens synvinkel.En ökad fritid samt den fortgåendeuppbyggnaden av kontakter med medför attturistfrågorna kommer att bli alltmer uppmärksammade.Turismen är därför en växande näringsgren. Det finnsstarka krav från denna näring på en utökad utbildning.Turismutbildningen är ganska ny som allmän linje påhögskolan och måste utvecklas ytterligare för att kunna gebranschen den kompetenta personal som efterfrågas.Utbildningen omfattar 80 poäng men bör snarastbyggas ut till 120 poäng.Ett bra sätt att utnyttja högskolans kompetens är att isamarbete med turistnäringen inrätta ett särskilt institut, ettBesöks- och turistnäringsinstitut. Detta bör förläggas tillKalmar. Därvid skulle vissa administrativa resurser kunnasamutnyttjas och en effektiv koppling mellan utbildning ochturistnäring skulle kunna åstadkommas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett besöks- ochturistnäringsinstitut i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förlängning avturismutbildningen inom högskolan från 80 poäng till 120poäng.
mot · GF02Ub419 · 1992-01-27 00:00:00 — Ökad undervisning i klinisk mykologi m.m. Svamporganismer och de produkter som dessa bildarkan orsaka en mångfald olika sjukdomar hos människan.De inkluderar ytliga och djupa infektioner, ospecifika ochspecifika (immunologiska) överkänslighetsreaktioner samtakuta och kroniska förgiftningar (mykotoxikoser). Primärtsmittofarliga svamporganismer (Historplasma,Coccidioides) utgör ett ständigt infektionshot för miljontalsmänniskor inom endemiska områden i världen och svenskarsom besöker dessa områden. Andra smittofarligasvamporganismer (t.ex. dermatofyter) med globalspridning ger upphov till ytliga hudinfektioner. S.k.opportunistiska svamporganismer (Candida, Aspergillus)orsakar i ständigt ökande frekvens djupt livshotandeinfektioner inom den slutna sjukvården hos patienter(cancer, transplantation) som har lokalt eller generelltnedsatt infektionsförsvar.Personer som i arbetslivet exponeras för höga halter avsvamporganismer och deras produkter sensibiliseras ochdrabbas av immunologiska överkänslighetsreaktioner.Personer med medfödd benägenhet för immunologiskaövekänslighetsreaktioner som i inomhusmiljö exponeras förmögelföreningar sensibiliseras och utvecklarmögelallergiska reaktioner. Personer som på grund av svåraunderliggande sjukdomar (kroniska lungsjukdomar,cancer, AIDS) eller behandlingen därav har defektinfektionsförsvar är en ständigt ökande riskgrupp inom denöppna sjukvården som drabbas av svåra svampsjukdomar.Eftersom svampsjukdomar inducerar ett brett spektrumav sjukdomar utgör dessa ett expanderande diagnostisktoch terapeutiskt problem för många medicinska discipliner.Såväl diagnos som behandling av svampsjukdomar ärdokumenterat svår. Problematiken fördjupas av att tjänstersom forskare saknas inom ämnesområdet och att kunskapom de sjukdomar som svamporganismer inducerar påmänniskan är bristfällig i läkarkåren. Detta är beroende aven obetydlig undervisning i klinisk mykologi under primär-och vidareutbildning av läkare. Undervisningen i kliniskmykologi måste radikalt förbättras och forskartjänster inommedicinsk mykologi inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av forskartjänsterinom medicinsk mykologi och utökad undervisning i kliniskmykologi under primär- och vidareutbildning av läkare.
mot · GF02Ub424 · 1992-01-27 00:00:00 — Oavsett vilken form det internationella utbytet tar, är detnödvändigt att den svenska högskolan är förberedd för attsåväl ta emot utländska studerande som att medverka till attsvenska studenter kan förlägga delar av sina studierutomlands. Detta har också understrukits från ansvarigthåll.Ett stort problem för utländska studerande ärbostadsfrågan. har praktiskt taget inget gjorts för attlösa den. är den prekär för dessastuderande. Med ett genomförande av programmetERASMUS kommer studerandeutbytet att mångdubblas.Den generositet och hjälpsamhet som svenska studerandemöter runt om i måste vi också kunna återgälda.Avsikten är inte att skall bekosta bostäderför utländska studerande. Men man måste tillse att bostäderfinns tillgängliga i rimligt antal för denna kategori. Ettinternationellt studenthus bör därför inrättas i anslutningtill . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett internationellt studenthus ianslutning till .
mot · GF02Ub427 · 1992-01-27 00:00:00 — Ett viktigt led när det gäller att stimulera kvaliteten iforskarutbildningen är att återinföra graderade betyg pådoktorsavhandlingar. Detta bör ske . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om graderadebetyg på doktorsavhandlingar.
mot · GF02Ub428 · 1992-01-27 00:00:00 — Utbildning för tandhygienister förlängs enligtriksdagsbeslut fr.o.m. /93 från 40 till 80 poäng. Utbildningen blir också upplagd för attpassa dem som kommer direkt från gymnasieskolan utanmellanliggande praktisk erfarenhet av tandvård. Dentidigare utbildningen byggde på genomgångentandsköterskeutbildning.Genomförande av en ny tvåårig utbildning för allablivande tandhygienister oavsett bakgrund, utan någonövergångsperiod, kommer att försätta tandvården i en svårsituation. Det kommer dels att uppstå enexaminationssvacka , dels kommer det attförsvåra för de tandsköterskor som vill bli tandhygienisteroch som har lång erfarenhet av tandvårdsarbete och en bredkompetens.För att kunna organisera tandvården så att allayrkesgruppers kompetens kan tas tillvara behövstandhygienister. De måste kunna ta över det mer löpandehälsoinriktade och hälsokontrollerande arbetet för atttandläkarna skall ges utrymme att ta hand om meravancerade patientfall. Tandläkarnas kompetens måstebättre tillvaratas och utvecklas.Det finns otillräckligt antal tandhygienister förtandvårdens behov. var av tandhygienistbefattningarna inomfolktandvården vakanta. finns intresse blandtandsköterskor med yrkeslivserfarehet att gå en 40-poängstandhygienistutbildning. Det är viktigt att denna potentiellagrupp blivande tandhygienister tas tillvara inte minst motbakgrund av det behov som föreligger. Det bör därför underen övergångsperiod finnas kvar möjlighet attge tandhygienistutbildning på ca 40 poäng. Sådan utbildning bör då vara förbehållentandsköterskor med minst två års erfarenhet av yrket.Utbildningen bör leda till legitimation på samma villkorsom gäller för nuvarande 40-poängsutbildning. Enligtuppgift från föreligger heller inget hinder förlegitimation för dem som genomgår 40-poängsutbildning påovan nämnda villkor . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att under en övergångsperiodbehålla en tandhygienistutbildning på 40poäng för tandsköterskor med minst två års erfarenhetav yrket.