mot · GF02Jo612 · 1992-01-27 00:00:00 — En god livsmiljö för hållbar utveckling Innehåll 1 Sammanfattning 2 2 En hållbar utveckling 3 3 inför konferensen om miljö och utveckling 8 4 och miljön 11 5 Utveckling av styrmedlen 15 6 Ett kemikalie- och avfallssnålt samhälle18 7 Ett miljöanpassat trafiksystem22 8 Ett miljöanpassat energisystem26 9 Värnet om marken och naturvården28 10 Omställningen av jord- och skogsbruk32 11 i riksdagen36 12 Borgerlig miljöpolitik37 13 Hemställan381. SammanfattningVi socialdemokrater vill göra till ettföregångsland inom miljöpolitiken. Omställningen mothållbar utveckling måste drivas vidare. Med regeringenspolitik har denna stannat upp. Vi föreslår att en kommissionfår i uppdrag att initiera åtgärder för en hållbarutveckling i ljuset av vad som beslutas vid FN-konferensenom miljö och utveckling denna sommar. Kommissionen börutnyttja samma arbetsmetod som framgångsrikt utnyttjadesi de regionala miljöprojekten. Regeringen måste läggaförslag om bl.a. miljöräkenskaper i monetära termer.Vid om miljö och utveckling dennasommar måste ställa kravet på en internationellöverenskommelse om en radikal nedskrivning av de fattigaländernas skulder. Vi föreslår att den globala miljöfondenutvidgas till fattigdomsrelaterade miljöproblem. Sverigemåste driva att ett avtal till skydd för klimatet innehållerkonkreta utsläppsbegränsningar. måste redan nuredovisa vilka konsekvenser ett avtal till skydd för denbiologiska mångfalden får för svenskt vidkommande.Ett medlemskap i måste innebära en skärpning avmiljöambitionerna. Substitutionsprincipen (ersätta farligaämnen med mindre farliga) måste omsättas till EG-lag. Vikräver att regeringen driver en mycket aktiv politik ochredan nu anger på vilka områden som undantag från EGsregler måste begäras i avvaktan på att EGs regler blirsträngare. EG kan inte användas som skäl för att sänka elleravskaffa miljörelaterade skatter och avgifter. Vi föreslår attdelar av Östeuropabiståndet används för klara åtaganden iuppföljningen av om att återställaÖstersjöns miljö.Styrmedlen för en hållbar utveckling behöver utvecklas.Vi föreslår att användningen av ekonomiska styrmedelbreddas och att ofullkomligheter ur miljösynpunkt iskattesystemet justeras. Användningen av taxor ochavgifter i övrigt bör ges en miljöprofil. Vi föreslår också hurplaneringsinstrumenten skall utvecklas, bl.a. på kommunalnivå.Arbetet för ett kemikalie- och avfallssnålt samhällemåste föras vidare. Vi föreslår att en ny lista på ämnen sombör avvecklas eller starkt begränsas tas fram. Skatt införs påHCFC, s.k. mjuka freoner, eftersom de ökar starkt. Enavgift på osorterade sopor bör införas för attsäkerställa målet med källsortering. Arbetet med attutveckla nya återvinnings- och återtagningssystem måstedrivas vidare, bl.a. pekas datorerna ut som ett nytt område.Utvärdering av den positiva miljömärkningen föreslåsockså.Den beslutade strategin om att miljöanpassatrafiksystemet som beslutat om (ökadeinvesteringar i järnvägar och storstäder, renare fordon ochbränslen samt aktivare planering) förslås blividareutvecklad. Underlag för nästa steg i miljöklassningenav fordon tas fram . Det bör vara en miljöklass med enavancerad kravprofil. En plan för hur investeringar iinfrastruktur skall medverka i ett miljöanpassattrafiksystem måste tas fram. Avsnittet innehåller flerapåpekanden om åtgärder som regeringen inte brytt sig om,bl.a. åtgärder för att minska sjöfartens svavelutsläpp.Moderaterna har sällat sig till energiuppgörelsen. Viförutsätter att det förslag till nedsättningsregler förindustrin som regeringen nu arbetar med tillgodosertillväxt-, fördelnings- och miljökrav.Äganderätt är viktigare än allemansrätt för regeringen.Vi föreslår att den parlamentariska utredningen om stärktäganderätt också skall behandla effekterna på naturvård mm, bl.a. allemansrätten och strandskyddet. Det arbete förnya principer om intrångsersättning som densocialdemokratiska regeringen startade måste leda tillkonkreta förslag från regeringen. Ytterligare 11 milj.krföreslås till vård och förvaltning av naturreservat, p.g.a.ökad areal naturreservat. Även beredskapsmedel börutnyttjas.I omställningen av skogs- och jordbruk läggs tonviktenvid dels uppföljningen av det livsmedelspolitiska beslutet,dels arbetet i skogspolitiska kommittén. Vi föreslår attmiljöavgiften på handelsgödsel ökar med 200 milj.kr,eftersom regeringen omotiverat sänkt regleringsavgiften.Ett miljöutskott bör inrättas i riksdagen.I motionen riktas hård kritik mot den borgerligaregeringens miljöpolitik. I jämförelse med andra områdenvar inte regeringen förberedd. Regeringen har gjort ett stortPR-nummer av en s.k. grön bilaga till finansplanen. Denvisade sig vara en beskrivande text om redan kändaprinciper om ekonomiska styrmedel. Om principernatillämpas betyder de i praktiken mindre av sådanastyrmedel, inte mer så som regeringen uttryckt det.2. En hållbar utvecklingVårt förslagNästa steg i miljöpolitiken måste förberedas redan nu.Det gäller den fortsatta omställningen ochmiljöanpassningen av trafik- och energisystemen och deareella näringarna, utvecklingen av en miljöanpassadvaruproduktion samt hur styrmedlen bör utvecklas.Regeringen måste bryta sin passivitet. Den bör tillsätta enkommission för att initiera åtgärder för en stegvisanpassning till hållbar utveckling i . Enutgångspunkt skall vara att aktivt skall medverka ien internationell utveckling som är varaktigt hållbar.Sveriges roll i miljöarbetetVår uppgift är att skapa en långsiktigt hållbar utvecklingsom kan förena framsteg för de mänskliga samhällena medvad människan och naturen tål. Att rädda jordens miljö ärtillsammans med kampen mot fattigdom och krig denstörsta utmaningen för mänskligheten under de kommandedecennierna.En värld av fred och framsteg förutsätter internationellsamverkan där arbetet för långsiktigt hållbar utvecklingsätts främst. Vi skall lämna över vatten, jord, luft och andranaturresurser i ett sådant tillstånd att de kan försörja enväxande befolkning.Sverige är som nation och kollektiv ett''rikemanskvarter'' i den ''globala byn''. Vi svenskar tillhörden fjärdedel av mänskligheten som utnyttjar trefjärdedelar av jordens krympande resurser. Det är inte baraett uttryck för en djup och alldeles oacceptabel orättvisa.Det är också en pådrivande faktor i den globalamiljöförstöringen.Miljöproblemen är internationella till sin karaktär ochkräver därför internationell samverkan. Men i dennaprocess måste några ta på sig uppgiften att gå före. Sverigehar som ett av världens rikaste länder både möjligheter ochansvar för att visa vägen.Socialdemokratin vill använda till att ställa omvårt sätt att leva och arbeta. Vi har unika förutsättningar föratt genomföra omställningen under rättvisa former. Vi villgöra till ett föregångsland inom miljöpolitiken.Uppgiften är långt större än när vi bestämde oss för attrena skorstenarnas och avloppsrörens utsläpp. Men den ärinte märkvärdigare än det arbete vi utfört för att på hundraår lyfta ur fattigdom och misär.Detta kommer att kräva medverkan av alla,företag, enskilda, kommuner, stat och organisationer.Mer av politiska beslutMänniskan har under hela sin historia försökt påverkaoch utnyttja naturen för att förbättra de egna livsvillkoren.Sett i ett historiskt och globalt perspektiv handlar det omkampen för överlevnad. Men vi har ännu inte lyckatsutveckla en livsform och en teknologi som kan försörja helajordens befolkning utan att förstöra miljön. Det är en oftaupprepad sanning, att om hela jordens befolkning skullekopiera den materiella nivå med den teknik som vi ivästvärlden använder skulle påfrestningarna på jordenbli ohållbara.Vår materiella välfärd har till stora delar blivit möjliggenom arv från tidigare generationer och genom lån frånframtiden och från tredje världen. Många av de konfliktervi har kring miljöpolitiken beror på att vi inte i grunden rettut hur vi skall kunna förena vår livsstil medlevnadsmöjligheterna . Vi kan inte fortsätta attinteckna utrymmet för dem som lever i tredje världen närde kämpar för att utveckla sina liv och samhällen. Vi måsteockså vårda det tidigare generationer byggt.Luften och vattnet betraktas på ett självklart sätt somallmänna egendomar vilka måste vårdas och underställasgemensamma beslut. Miljöpolitiken har växt fram just föratt skydda dessa tillgångar. En lika viktig resurs är marken.Ägarna av mark måste därför, på samma sätt som förskyddet av luft och vatten, acceptera politiska ingrepp somsyftar till att säkerställa markens produktionsförmåga ochskyddet av den biologiska mångfalden. Samma sak gällerägandet och nyttjandet av biologiska resurser, t.ex.frågorna om att ta patent på genetiskt material ochintroduktion av genmodifierade organismer i naturen.Tilltron till marknadens mekanismer står högt i kursidag. Men marknaden har klara brister eftersom den inteförmår förutse de problem som produktionen för med sig.Vi får signaler om problemen först när det är . Detkan t.ex. förflyta mellan det att en produktintroduceras och att problemen upptäcks. Trots det bådekan och måste de marknadsekonomiska instrumentenanvändas i miljöarbetet.Kännetecknet för arbetet med en god livsmiljö är att detbehövs ökat folkligt engagemang och ansvarstagande, alltsåmer av politiska beslut i dess rena bemärkelse.Utvecklingen i miljönMånga av de miljöproblem som tidigt pekades ut är påväg att lösas. Ett målmedvetet politiskt arbete har tvingatfram ny teknik som minskat miljöskadliga utsläpp frånindustrier och förbränningsanläggningar och som gjort detmöjligt att ersätta farliga ämnen med andra som inte är likaskadliga mot människa och miljö.Fortfarande drabbas de människor som lever i våratätorter av hälsoproblem som orsakas framför allt avutsläpp från trafiken. I är alltjämt försurningen detöverskuggande problemet. Nedfallet av försurande ämnenligger långt utöver vad som långsiktigt kan accepteras.Risken för kvävemättnad ökar och markens långsiktigaproduktionsförmåga hotas på många håll. Den biologiskamångfalden hotas framför allt av vårt sätt att bruka marken.Övergödningen av de omgivande haven utgör också ett stortproblem de närmaste decennierna. och utbredningen avsyrefria bottnar i är exempel på detta. På längresikt utgör spridningen av kemiska ämnen, vars hälso- ochmiljöeffekter långt ifrån är kartlagda, ett stort problem.Trots att många av de synliga problemen minskat, ökarhoten mot miljön totalt sett. bidrag till de globalaoch regionala miljöhoten är också större än vad somlångsiktigt kan accepteras. Vi befinner oss långt ifrån detsom brukar benämnas en långsiktigt hållbar utveckling.Sett i ett globalt och långsiktigt perspektiv är demiljöproblem vi står inför mycket stora och mycket olika.Västvärldens miljöproblem består i allt större utsträckningav de många små utsläppen med en sammantaget stor volymmedan de stora punktutsläppen från industriernafortfarande är dominerande i Öst- och Centraleuropa.Utvecklingsländernas miljöproblem är i hög grad koppladetill fattigdomen.Utveckling av miljöpolitikenMiljöpolitiken har steg för steg utvecklats. Senast våren1991 beslutade , på den socialdemokratiskaregeringens förslag, om en strategi för hur miljöpolitikenskall utvecklas . Flera olika propositionerinnehöll också detaljerade förslag på skilda områden. Debyggde vidare på de riktlinjer som angavs 1988.I propositionen om ''en god livsmiljö'' angavs att ''ansvarför miljö och resurshushållning skall prägla samhällslivetsalla områden'' och att ''1990-talets uppgift är att ställa omsamhällets alla verksamheter i ekologisk inriktning''.Därför måste ''miljöarbetet drivas med styrka under långtid''. Innebörden i dessa uppgifter preciserades för skildaområden som t.ex. trafiken, varuförsörjningen, jord- ochskogsbruket m m.Förutsättningarna för ett framgångsrikt miljöarbeteökar eftersom det vetenskapliga underlaget som beskrivertillståndet i miljön blir allt mer tillförlitligt. Säkerheten ivilka miljömål som måste uppnås blir allt större.Miljöpolitiken måste därför följas upp kontinuerligt.Resultat behöver analyseras och satta mål skärpas.Utbyggnaden av miljöövervakningen skall ses i detta ljus.Samtidigt tar samhällsförändringar . Det finnsolika trögheter i samhället, t.ex. regler som motverkarvarandra eller skatter som missgynnar ett miljöriktigtbeteende. Möjligheterna att nå långsiktiga mål beror ocksåpå i vilken utsträckning som enskilda människor är bereddaatt acceptera förändringar.Politiken och opinionsbildningen kring dessa frågormåste därför utvecklas hela tiden.Det är djupt oroande att regeringen inte tarmiljöpolitiken på allvar utan låter det krasst ekonomiska ståi centrum av sin politik. Marknaden och den inskränktasynen på tillväxten blir i regeringens politik viktigare änfördelning, välfärd och livskvalitet. Den borgerligaregeringens tillväxtpolitik är motsägelsefull. Man säger sigförespråka en tillväxt som är långsiktigt hållbar. Men ingetav regeringsförslagen som är av någon vikt berör frågan omhur en sådan tillväxt skall formas. Avregleringens frenesigår fram utan urskiljning.Allt detta kommer att drabba våra möjligheter attfaktiskt fördjupa arbetet med miljöpolitiken. Regeringenhar inte tagit några initiativ för att förbereda nästa steg imiljöpolitiken.I det internationella arbetet har roll under dennya regeringen reducerats till anpassning, inte att ta ansvaroch driva på utvecklingen. Vi menar atteuropaintegrationen, rätt skött, innebär en stor möjlighetför utvecklingen mot en bättre miljö. En integration får inteinnebära en anpassning nedåt. Tvärtom, vi måste gå föreoch hävda stränga miljökrav. En sådan inställning äravgörande för vilken attityd som en stor del av den svenskaopinionen kommer att inta till ett EG-medlemskap.Vägar mot hållbar utvecklingAllt fler regeringar, företag, organisationer och individerhar kommit till insikt om att den nuvarande utvecklingeninte är förenlig med vad som krävs på längre sikt.Slutrapporten från hade storbetydelse för att sätta dessa frågor högre upp pådagordningen. Dock presenterade inte kommissionennågra konkreta vägar för hur denna process skulle gå till.Den socialdemokratiska regeringen följde i två steg,1988 och 1991, upp rekommendationerna frånkommissionen. Inom ramen för om miljöoch utveckling förbereds nu ett handlingsprogram fram tilloch in , den s.k. Inom EG pågårarbete med ett nytt miljöhandlingsprogram, ''towardssustainability''.Vi socialdemokrater menar att uppgiften att skapa enlångsiktigt hållbar utveckling måste utvecklas ochpreciseras. Det är en process med stegvis anpassning. I denkommer oundvikligen konflikter mellan olika mål attblottläggas.En framgångsrik miljöpolitik kräver en mycketmedveten omställning i miljövänlig och resurssnål riktningav olika delar av samhället som t.ex. trafik- ochenergiförsörjningen, de areella näringarna osv. Viktiga steghar tagits i sådan strukturförändrande riktning.Livsmedelspolitiken har lagts om i riktning mot ökatkonsumentinflytande och ökade miljökrav. Hurmiljöhänsynen skall få ökat genomslag i skogsbruketutreds. Investeringarna inom trafiksektorn har vridits motkollektivtrafik och järnväg, som miljökrav påenskilda fordon har skärpts. Skärpta miljökrav på bränslenoch investeringar i t.ex. fjärrvärme har inneburit minskademiljöskador vid energiproduktion. Det förebyggandearbetet bl.a. genom att byta miljöfarliga ämnen mot mindreskadliga har vidareutvecklats, som kraven på detavfall som uppkommer har skärpts.Denna inriktning måste föras vidare på ett systematisktsätt.Välfärd, trygghet och rättvis fördelning är hörnstenarnai det svenska samhällsbyggandet. För att trygga välfärdenockså på lång sikt måste tillväxten ske på ett sådant sätt attmiljön och människors hälsa inte skadas. Målen måste varaatt uppnå bättre miljö och hälsa med enekonomisk utveckling.Ekonomisk tillväxt skapar utrymme för en högambitionsnivå för att förverkliga ett gott liv för helabefolkningen -- socialt, kulturellt och andligt.Finansieringen av framtidens pensioner är, för att ta ettenda exempel, beroende av fortsatt tillväxt.I ett längre perspektiv kan såväl den materiella tillväxtensom vår allmänna välfärd hotas om den pågåendebelastningen på miljön får fortskrida. För att säkerställa enrimlig ekonomisk tillväxt måste vi vårda våra samladenaturresurser. Ekonomiska beslut måste ta hänsyn tillförändringar i miljön och i naturresursutnyttjandet.För att göra det praktiskt möjligt skallnationalräkenskaperna kompletteras så att de ger ett bättreunderlag för värdering av miljön vid ekonomiskabedömningar. Miljöräkenskapskommitten, som densocialdemokratiska regeringen tillsatte, har redovisatresultaten av sitt arbete. Det innebär försök mednaturresurs- och miljöräkenskaper i monetära termer,utveckling av naturresurs- och miljöräkenskaper i fysiskatermer samt utveckling av ett system av miljöindex. Denborgerliga regeringen har på ett otillräckligt sätt följt uppförslagen. Den har haft god tid på sig att förbereda ettförslag. bör uppdra åt regeringen att återkommamed ett fullständigt förslag, vilket även innehåller förslagtill finansiering.Nästa stegNästa steg i miljöpolitiken måste förberedas redan nu.Det bör ta fasta på att aktivt skall medverka i eninternationell utveckling som är varaktigt hållbar.Riksdagen har slagit fast att utvecklingen inom allasamhällets sektorer måste anpassas till miljöns krav.Långsiktiga mål till skydd för människors hälsa och miljönhar lagts fast. Dessutom finns ett antal etappmål för attbegränsa utsläppen av föroreningar och annanmiljöpåverkan. Inom pågår arbete medaktionsprogrammet Miljö 93. Detta arbete utgör ett braunderlag för delar av de beslut som måste fattas undermandatperioden.Med all sannolikhet kommer resultaten från om miljö och utveckling -- och dedärpå följande förhandlingarna -- att leda till ökade krav påfler politiska beslut, inte färre. Vi socialdemokrater menaratt bör spela en aktiv roll i det fortsattainternationella arbetet. Däri ingår att visa vad vi självakommer att göra.Regeringen måste nu överge sin passiva hållning.Den måste medverka till att miljöpolitiken utvecklas. Viföreslår att en kommission -- i ljuset av FN-konferensensresultat och den process som satts igång -- får i uppdrag attinitiera åtgärder för en stegvis anpassning till en hållbarutveckling i . Arbetet bör genomföras i närasamverkan med folkrörelser, näringsliv, kommuner ochmyndigheter. De erfarenheter som vunnits i de regionalamiljöprojektens sätt att arbeta bör tas tillvara.3. inför konferensen om miljö och utvecklingVåra förslag:Den globala miljöfondens insatser bör breddas till attomfatta även fattigdomsrelaterade miljöproblem. Defattiga länderna måste garanteras ett rimligt inflytande.Sverige måste i samband med ställakravet på en internationell överenskommelse omnedskrivning av de fattiga ländernas skulder.Sverige bör på alla sätt verka för bindande åtagandeninom ramen för ett internationellt avtal till skydd förklimatet.Sverige bör redan nu visa hur man tänker följa upp enkonvention till skydd för den biologiska mångfalden.Sverige bör verka för att förhandlingar om enskogskonvention inleds snarast.Trafik, energi och kemikalier måste ingå i uppföljningenav , den s.k. Agenda 21.Regeringen bör se till att följs upp påett systematiskt sätt.InledningStockholmskonferensen om den mänskliga miljön 1972var ett genombrott för det internationella miljöarbetet.Sedan dess har nya dimensioner tillkommit i miljöarbetet.De globala miljöhoten har förstärkts. Sambandet mellanmiljö och utveckling framstår också som allt tydligare. Detvar därför naturligt för den socialdemokratiska regeringenatt ta initiativ till en ny , efterStockholm.De internationella förhandlingarna harvisat på möjligheter till konkreta framsteg.Förhandlingarna om att begränsa ämnen som skadarozonskiktet (bl.a. CFCs) får betraktas som det definitivagenombrottet för de globala miljöfrågorna. De framstegsom uppnåtts är dock bara steg på vägen mot de mål somkrävs för att värna människors hälsa och naturen.Förberedelserna inför konferensen befinner sig justnu i ett avgörande skede. Två nyckelfrågor avgör i vilkenutsträckning som kommer att bliframgångsrik eller ej. Det är dels frågan om överföring avmiljöanpassad teknologi och finansiella resurser utövernuvarande bistånd, dels i vilken utsträckning de rikaländerna med hög levnadsstandard förbinder sig attavsevärt minska sin miljöbelastning.Konferensen måste därför resultera i ett antalkonventioner och konkreta arbetsprogram med tidssattaåtaganden. Nödvändiga resurser och teknologi måste ställastill fattigare länders förfogande.Det är i-ländernas ansvar att genomomställningsåtgärder i de egna länderna och genomresursöverföringar möjliggöra en varaktigt hållbarutveckling. Det fråntar inte deras eget ansvar försin inhemska utveckling eller deras skyldighet attkonstruktivt bidra till den internationella processen.Några nya frågor kan knappast väckas vid dennatidpunkt. Dagordningen och innehållet i konferensen ärsedan länge fastlagda. Däremot kan beslut hos enskildaländer eller grupper av länder, som ligger i linje medkonferensens mål, ge kraft åt slutförhandlingarna och denprocess som följer när konferensens resultat skall förasvidare. Vi utgår ifrån att den med kraftdriver tidigare ståndpunkter och att genom konkrethandlande visar sin goda vilja.Den globala miljöfondenDen globala miljöfaciliteten, GEF, tillkom för attmöjliggöra utvecklingsländernas deltagande i arbetet medglobala miljöproblem, t.ex. klimatförändringar. Fondenskall göra det möjligt för dessa länder att exempelvis köpamer miljövänlig, men dyrare teknik. Fonden har uppfattatssom trovärdig, inte minst av givarländerna, varför den hargoda förutsättningar att fortsätta att verka. harfonden verkat inom sådana områden där i-länderna är orsaktill problemen eller har särskilt intresse av att de löses.Fondens användningsområde måste utvidgas till demiljöproblem som orsakas av fattigdom. Det innebär delsatt fonden måste tillföras nya resurser, utöver dem somföljer av olika globala konventioner, dels att u-ländernagaranteras ett rimligt inflytande över styrningen av medelför projekt som skall minska fattigdomsrelaterademiljöproblem. Den måste driva fråganom ett demokratiskt inflytande för de fattiga länderna. Detär bra att regeringen anslagit särskilda medel till stöd för så att de skall kunna deltaga i åtaganden somföranleds av Rio-konferensen.SkuldkrisenTredje världens skulder till de rika länderna uppgår tillmycket stora belopp. De är ett stort hinder för dessa ländersutveckling, och tvingar dem till hård exploatering avnaturresurser och miljö. Det är å andra sidan knappastnågon mening för industriländerna att kvarhålla fordringarsom man med all säkerhet vet att man inte kan indriva. Tilldetta skall läggas att den nuvarande handelspolitikenmissgynnar u-länderna.Förhandlingarna om internationella skulder förs inomramen för den s.k. , för att garantera enlikabehandling av långivare och låntagare. Miljöproblemeni tredje världen är till allra största delen orsakade avfattigdom. Om utvecklingen skall bli hållbar i dessa ländermåste skuldproblemen lösas. Alla vet att en radikalnedskrivning av de fattiga ländernas skulder är nödvändig.Ändå blockerar ett land en multilateral uppgörelse på detmest betungande området, det som gäller den s.k.Parisklubbsskulden. måste i samband med ställa kravet på att en internationellöverenskommelse nås om en sådan avskrivning.En konvention till skydd för klimatetSverige har drivit på för att få till stånd en konventiontill skydd för klimatet. I ett första steg måste det ingå ettbindande åtagande om att industriländernas samladeutsläpp av koldioxid skall stabiliseras på 1990 årsnivå. Konventionen bör vidare innehålla ett system för hurde fortsatta förhandlingarna skall drivas vidare med sikte påreduktion av utsläpp av alla s.k. växthusgaser. harverkat aktivt för EGs och EFTAs gemensamma åtagandeatt stabilisera koldioxidutsläppen.