mot · GF02A480 · 1992-01-27 00:00:00 — Framtid för GotlandSammanfattning:I motionen föreslås att10 utöver vadregeringen föreslår anslås för att skapa möjlighet tillytterligare taxesänkningar i färjetrafikenkommunalekonomiska kommitténs förslag tillskatteutjämningssystem måste ändras så att hänsyn tas tillGotlands speciella behovGotland förs in i stödområdetvå inom regionalpolitikenstaten genom anslag förlandsbygdsutveckling främjar jordbruketsförädlingsindustriökade resurser satsas påberedskapsarbeten i jordbruketstaten går in aktivt för atträdda driften vid sockerbrukutredning om detlivsmedelspolitiska beslutets konsekvenser för Gotlandnej till och upprättande avmiljöhandlingsplan för Östersjön.KommunikationernaEn förutsättning för att ska kunna utvecklaspositivt är bra kommunikationer till och från fastlandet, detgäller särskilt färjetrafiken. Taxorna är för höga både närdet gäller persontrafiken och när det gäller godstrafiken.Förutom att det måste vara överkomligt att resa både förden bofasta befolkningen och turisterna så är det enöverlevnadsfråga för det gotländska näringslivet. Statensinsatser för Gotlandstrafiken är inte ett stöd eller ett bidragutan en investering i infrastruktur motsvarande den somgörs i vägar och järnvägar på andra håll i landet.Gotlandsbåten är gotlänningarnas väg till övriga Sverige.Staten måste ta ansvaret för båttrafiken och målet skavara priser som motsvarar kostnaden för likvärdigavägtransporter på fastlandet. betalade entvåbarnsfamilj med bil för en resa --t o r med hytt i ena riktningen och stolar i den andra.Det blir en kostnad på /mil. De gjordasänkningarna och de som kan göras med anledning av attregeringen nu föreslår ytterligare är intetillräckliga. föreslår därför att 10 000 000 krutöver regeringens förslag anvisas för att möjliggöra enstörre sänkning av taxorna.Avvisa kommunalekonomiska kommitténs förslagDet förslag som den kommunalekonomiska kommitténlagt till förändrat skatteutjämningssystem mellankommunerna innebär att skulle förlora 130 000 000kr. Detta skulle drabba en kommun som redan har blandde högsta kommunalskatteuttagen i hela landet. ärbåde landsting och kommun. Eftersom är en ömåste alla sorters service finnas tillgänglig, man kan intesamarbeta med andra kommuner när det gäller olika delarinom t.ex. sjukvård.Dessa för mycket speciella förhållanden måstetas med i beräkningen när beslut fattas om nyttskatteutjämningsförslag.RegionalpolitikNär beslutade om indelning i regionalpolitiskastödområden ställdes utanför. Det innebar attmöjligheten att ge lokaliseringsbidrag till företag försvann.Detta var ett olyckligt beslut som fått negativakonsekvenser för . Det finns flera exempel på attföretag valt att inte lokalisera sig till just på grundav detta.Gotland drabbas hårt av lågkonjunkturen.Arbetslösheten är hög, särskilt ungdomsarbetslösheten.Den dominerande näringen är jordbruket. av de yrkesverksamma är sysselsatta i jordbruket medbinäringar. Industrin domineras av några fåtillverkningsenheter, som tillhör företag vilkas huvudkontoroch utvecklingsenheter ligger på fastlandet. Den mycketspeciella näringsstrukturen och den inomregionalaobalansen på motiverar kraftfulla insatser för attstärka näringslivet på . anser attGotland ska tillhöra stödområde två.JordbruketDet gotländska jordbruket behöver sinförädlingsindustri. Det mesta av det som produceras måsteförädlas på . Flera förädlingsföretag har lagts nerunder senare år, t.ex. mejeriet i . Om dennautveckling fortsätter kommer det att bli omöjligt att drivajordbruk på . anser att staten börvidta särskilda åtgärder för att stimulera till en utvecklingav förädlingsindustri på . Vi har i en annan motionföreslagit att medel ska anslås för landsbygdsutveckling. Demedlen bör komma till användning bl a på Gotland.Staten bör också främja uppbyggandet av en effektivorganisation för att marknadsföra Gotlandsprodukter somlammkött, grönsaker och produkter från det ekologiskalantbruket. Också dessa förslag har tagits upp i andramotioner där medel har anvisats, som bör komma Gotlandtill del.Av de resurser som avsatts för (naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet) och förlandskapsvård kommer allt för liten del till godo.En omfördelning av resurserna mellan länsstyrelserna börske så att större arealer på kan skyddas och vårdas.ArealbidragVänsterpartiet avvisar tanken på generellt arealbidrag.Ett sådant gynnar stora brukningsenheter i förhållande tillsmå. Om ett arealbidrag inrättas bör det konstrueras så attdet främjar ett jordbruk med bättre ekologisk anpassning.Det kan ske genom att en förutsättning för ersättningen ären viss andel vallodling.Beredskapsarbeten i jordbruketVänsterpartiet föreslår i annan motion att riksdagenanvisar 1,5 mdr kr ytterligare till beredskapsarbeten.Arbetslösheten måste bekämpas aktivt. Inom jordbruketråder det inte brist på sysselsättning. Omställningen till nyaverksamheter kan skapa många sysselsättningstillfällen.Men för den enskilde jordbrukare som har ansvaret för attden befintliga produktionen på gården hålls igång finns detinte utrymme för att också sätta i gång alternativaverksamheter. I övergångsskedet till det nya finns det därförstora möjligheter och stort behov av att inom jordbruketinrätta beredskapsarbeten. Jordbrukarna ska kunna ansökahos länsarbetsnämnderna om inrättande avberedskapsarbeten i jordbruket. Utökade resurser tilldenna form av beredskapsarbeten kan bli betydelsefulla påGotland där jordbruket är en så omfattande näring.Roma sockerbrukSockerbruket måste vara kvar på omsockerbetsodlingen ska kunna vara kvar. Sockerbolaget harbeslutat avveckla Roma-bruket. Man vill koncentrerasockerframställningen till . Detta trots att bruket ärlönsamt och har ett väl utbyggt miljöskydd. Allt måste görasför att förhindra en nedläggning av sockerbruk. Detfinns möjligheter att utveckla verksamheten och att utöversockerproduktion använda betan för energiproduktion ochför plasttillverkning. Det finns också intressenter som vill taöver bruket, men Sockerbolaget vägrar sälja. Man vill intege upp sitt monopol på sockertillverkning. Med nuvarandekonkurrenslagstiftning går det inte att tvinga Sockerbolagetatt sälja . Men staten, som är hälftenägare iSockerbolaget borde ta upp överläggningar med företagetoch försöka få en lösning till stånd som garanterar fortsattdrift av sockerbruket i . Direkt och indirekt berörs etttusental gotlänningar av om bruket läggs ner eller blir kvar.Livsmedelspolitikens konsekvenser för av intäkterna i jordbruket på kommer frånanimalieproduktionen. Det beror på att den gotländskajorden lämpar sig väl för vallodling. Det är också en avanledningarna till att jordbruket på är relativtmiljövänligt. Animalieproduktionen måste tryggas ochutvecklas. Det stora beroendet av animalieproduktionen,jordbrukets dominerande ställning och de många småbrukningsenheterna gör att det behövs en särskildutredning om effekterna av livsmedelspolitiskabeslut för det gotländska jordbruket.Industri och utbildningInom den gotländska industrin är av de anställdatjänstemän, medan riksgenomsnittet ligger på . För attdet gotländska näringslivet ska kunna utvecklas och bli mervarierat måste man satsa på utbildning.Högskoleutbildningen på måste öka i omfattning.Även högskolan på måste få del av de nya pengarregeringen föreslår för utbyggnad av högskolorna.Det är särkilt angeläget med tanke på det gotländskanäringslivets struktur och det faktum att lägsta andelen ungdomar som går vidare till studier påhögskolenivå. har förhållandevis mångalågutbildade. En bra gymnasieskola och komvux-verksamhet måste finnas, inte minst som grund förrekrytering till högskolan. avvisar därförregeringens förslag om att minska stödet till komvux-utbildning. Många gotlänningar kommer att drabbas avdenna försämring.Ett konkret exempel på framtidsinriktatutvecklingsarbete, som staten bör stödja på ärutveckling av alternativa energikällor. På ön finns ett flertalprivata vindkraftsenheter och av dem är flera relativt storaandelsvindkraftverk. energi AB har prövat en delolika varianter när det gäller alternativa energikällor ochhögskolan har en inriktning på bl a energiteknik. Det finnssåledes både erfarenheter och kunskaper som motiverar ettstöd till forskning om och utveckling av alternativaenergikällor på Gotland.Utveckla turismenVarje år besöks av mellan 300 000 och 350 000människor. Detta gör till ett av störstaturistmål. Om det vackra natur- och kulturlandskapet ävenfortsättningsvis skall kunna utgöra grund för en omfattandeturism så måste förutsättningarna för ett levande jordbrukfinnas. Det är genom det gotländska jordbruket somkulturlandskapet bevaras. Staten bör ge ett riktat stöd tillkultur- och naturturism på . Detta kan ske genomatt det ekonomiska stödet ökas till bevarandet avfornlämningar och anläggandet av vandringsleder,cykelleder och vandrarhem. Dessutom föreslårvänsterpartiet i annan motion borttagande avturistmomsen, vilket får positiva effekter för miljöproblemFör är det nödvändigt att Östersjönsmiljöproblem tas på allvar och att utvecklingen vänds. Attdöda är att döda själ. Ommiljöförstöringen i får fortsätta kommer det attfå ödesdigra konsekvenser för . Det är redan ettfaktum att det gotländska fisket drabbats hårt. Byggandetav är ett annat exempel. Tillräckligamiljökonsekvensanalyser har inte gjorts. somredan har så många döda bottnar och som fått ta emot såmånga förödande utsläpp riskerar att förlora sitt viktigainflöde av nytt saltvatten om bron byggs. Därmed hotashela det känsliga ekosystemet att slås ut. De s.k.ekonomiska realiteterna har fått bestämma över deekologiska realiteterna, men i längden är det ett ohållbartförhållningssätt. Bron måste stoppas. Länderna runtÖstersjön måste intensifiera sitt arbete med enhandlingsplan för att rädda . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ambitionerna för taxesättningenpå Gotlandstrafiken,2. att till Transportstöd för /93 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit eller således ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om speciella behov somgrund för nytt förslag om skatteutjämning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall tillhörastödområde två,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda åtgärder för attutveckla förädlingsindustrin för jordbruksprodukter påGotland,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfördelning av resurser förNOLA och landskapsvård,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konstruktionen av arealbidrag,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter tillberedskapsarbeten inom jordbruket,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av fortsatt driftvid sockerbruk,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en särskild utredningom konsekvenserna av livsmedelspolitiska beslutför det gotländska jordbruket,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade satsningar påforskning, utbildning och utveckling kring alternativaenergikällor på ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktat stöd till natur- ochkulturturism på ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av handlingsplan för atträdda .