mot · GF02Kr410 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit ennedskärning av anslaget till folkbildningen med ca 200miljoner kronor, eller , jämfört med innevarande år.Om man därtill lägger en utebliven prisomräkning, kan detuttryckas så att den föreslagna försämringen blir ellerca 300 miljoner kronor.För detta läsår har redan skett en minskning med 100miljoner kronor. har därmed, omregeringsförslaget bifalles av , anslaget tillfolkbildning reducerats med 400 miljoner, vilket motsvarar20 %.Dessutom föreslår regeringen kraftiga försämringar ivuxenstudiestödet.Landets 132 folkhögskolor har enligt en nyligengenomförd enkät ca 20.000 studerande på långa allmännaoch särskilda kurser. Av dessa är 10--invandrare ellerflyktingar och lika många handikappade.Detta verksamhetsår är ökningen av antalet studerandedrygt , vilket visar en klar efterfrågeökning avfolkhögskolans kurser, av allt att döma beroende pålågkonjunkturen.Om inte folkhögskolornas verksamhet redan varbegränsad av resursknapphet skulle åtskilligt flera kurserför arbetslösa kunna anordnas.Dessutom anordnar folkhögskolorna omkring11.000 korta kurser med över 220.000 deltagare.Trots vissa uttalanden från regeringshåll harfolkhögskolorna en mycket seriös undervisningsverksamhetpå grundskole-, gymnasie- och delvis även högskolenivå.Detta sker inte sällan under socialt trevliga former, vilketknappast är en nackdel.Viktiga ämnen är de vanliga basämnena svenska,matematik och engelska jämte samhällskunskap, ekonomi,historia och datakunskap. De flesta folkhögskolor har ettinternat, vilket underlättar för långväga elever, men ävenkan bidra till trevnaden. Internaten ger en god förutsättningbåde för studiearbetet och för den personliga utvecklingen.Den svenska (och nordiska) folkhögskolan har ståttmodell för skolor i andra länder, t.ex. i , och påsenaste tiden har man i de baltiska staterna intresserat sigmycket för denna skolform.Sedan lång tid tillbaka har det svenska skolväsendeterbjudit möjligheter för korttidsutbildade att genomvuxenutbildning komplettera, utvidga och fördjupa sinakunskaper. Behovet är långtifrån täckt. Det finns ännustora, kanske t.o.m. växande grupper, som saknarordentliga grundskolekunskaper. Orsakerna kan varierafrån invandrarbakgrund och splittrade hem, socialt dåligamiljöer, sjukdom och handikapp i ungdomen till egetmissbruk och kriminalitet.Dessa grupper kan genom folkhögskolan få en andrachans till meningsfull utbildning.Många kvinnor har fött barn och inte kunnatfullfölja en påbörjad utbildning. Efter har deofta genom folkhögskolekurser kunnat återkomma iutbildningsväsendet.Folkhögskolornas stora frihet att utforma sina kurser harvarit en styrka i anpassningen till elevernas individuella ochomgivningens allmänna behov.Under en följd av år har folkhögskolorna fått vidkännasen allt stramare medelstilldelning från anslagsbeviljandemyndigheter. Ett ''tak'' för verksamhetsökningen harbegränsat tillväxten , ochlärartätheten har tillåtits minska.En styrka och en för de studerande har varitkopplingen till andra utbildningar, som gjort att mångafolkhögskoleelever tillägnat sig behörighet att söka tillexempelvis högskolan.Regeringsförslagets effekter blir att varje folkhögskolai genomsnitt torde komma att vidkännas en minskning avstatsbidraget med ca 700 000 kronor.Det ännu gällande riksdagsbeslutet om en treårigbudgetram skulle i stället ha inneburit ett påslag för löne-och prisomräkning med per folkhögskola.Att varje folkhögskola skulle kunna minska sin budgetmed ca 1.000.000 kronor och uppnå de mål somformulerats av statsmakterna och huvudmännen, måsteställa sig helt omöjligt.Som en konsekvens av ovanstående nedskärningar ochförslag om sådana har redan ett antal folkhögskolor varslatsåväl lärare som annan personal om uppsägning av tjänsterfrån och med den första juli 1992.I det rådande arbetsmarknadsläget är folkhögskolornaen resurs, som måste tas tillvara. De är ofta lokaliserade tilllandsbygd eller ren glesbygd, och utgör i sig ensysselsättningsskapande resurs, som i sin tur kan gedrabbade bygder och kommuner rådrum underlågkonjunkturen.Även sysselsättningssvaga bruksorter ochindustrisamhällen hyser inte sällan en folkhögskola, därarbetslösa kan höja sin utbildningsnivå och lägga grundenför mer avancerade yrkesutbildningar. Som påpekades härovan har också en ökad andel arbetslösa tagit vara på denmöjligheten just innevarande läsår.Det vore i dagens konjunktur motiverat att höjaanslagen till folkhögskolor och vuxenutbildning för attöverbrygga konjunktursvackan, så att både individer ochsamhälle står bättre rustade, när konjunkturen förbättras.Ett samhälles samlade mått av kunnande är ju en viktigresurs, även räknat i ekonomiska termer.I exempelvis är arbetslösheten sombekant mycket hög, faktiskt den högsta ilandet, och där finns det också områden med ett onormaltstort behov av vuxenutbildning, eftersom andelen personermed högre utbildning (gymnasieskola och högre) är liten,medan däremot andelen korttidsutbildade är störst i landet.Utan tvivel bidrar folkhögskolorna i länet till en höjningav utbildningsnivån. Om propositionen i denna del vinnerriksdagens bifall, finns stora risker för att dennanivåhöjande effekt går förlorad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avfolkhögskoleverksamheten för att få bättreresursutnyttjande.