mot · GF02Sf265 · 1992-01-27 00:00:00 — Det är något fel på svensk sjukvård, trots detta hållerden en hög kvalitet, mycket beroende på en högprofessionalism. Svårt sjuka får inte vård , utan fårvänta i långa vårdköer. Klagomål framförs om bl.a.bristande valfrihet, kontinuitet och service. Sjukvården ärdessutom det område där medborgarna känner sig ha minstmöjlighet att påverka. ''Vårdkris'' är ett begrepp som oftaanvänds.En av de viktigaste orsakerna till dagens problem är detbyråkratiska plan- och monopoltänkande som präglatuppbyggnaden av det svenska hälso- ochsjukvårdssystemet. Systemet innebär attmedborgaren/patienten endast via sina valda politiskaombud kan påverka vården. De politiker som styrtsjukvården har i många fall visat sig ovilliga att ökavalfriheten och konkurrensen. Resultatet har blivit ett steltsystem, med ineffektiv resursfördelning, brist på valfrihetoch köer. Det borde i stället vara medborgarnas efterfråganpå vård och valfrihet som styr vårdutbudet.Valfriheten kan förverkligas genom att sjukvården -- istället för genom skatt till landstingen -- betalas genom enallmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring. Den heltdominerande delen av dagens landstingsskatt överförs dåtill eller andra organisationer som i sin turbetalar patientens vård, oberoende av vilka vårdgivaredenne väljer. I princip bör privata vårdgivare ha rätt att frittetablera sig.I andra europeiska länder som exempelvis ochNederländerna är sjukvården uppbyggd kring en allmänsjukvårdsförsäkring. I dessa länder har man en striktuppdelning mellan sjukvårdsproduktionen ochfinansieringen. Erfarenheter visar att försäkringssystemenleder till ökad valfrihet för patienterna, kortare köer och enflexiblare sjukvårdsorganisation med många olikavårdgivare, privata och offentliga, och det blir totalt settinte dyrare.Stockholms läns landsting införde fr.o.m. årsskiftet ettnytt ekonomiskt styrsystem inom hälso- och sjukvården.Den s.k. Stockholmsmodellen skiljer på beställar- ochproducentrollerna och renodlar politikerrollen till att varakonsumentföreträdare. Sjukvårdsdriften får däremot enrenodlad tjänstemannaledning. En tydlig separation avfinansiering och produktion kommer att leda tillproduktivitetsökning inom vården.Regeringen genomför nu en större översyn avsjukvårdens organisation och finansiering. En ökadsamordning mellan sjukvård och sjukförsäkring kommer attleda till en förändring av sjukvårdens finansiering.Landstinget i har med anledning av dettabeslutat att aktivt följa regeringens utredning och vara redoatt pröva frågan om att utgöra ett försöksområde för enallmän sjukvårdsförsäkring. ochförsäkringskassan förbereder redan försök med samordningav resurserna inom sjukförsäkringen och sjukvården i någraområden i länet.I avvaktan på en landsomfattande systemförändring börett försäkringsbaserat sjukvårdsfinansieringssystem införasinom eller inom en gemensamsjukvårdsregion i . Detta kan genomförasgenom att landstingsskatten överförs till försäkringskassaneller andra försäkringsgivare som sedan enligt patientensval ''köper'' sjukvård från olika vårdgivare. Patienten skullepå detta sätt ges en reell möjlighet att själv välja t.ex.sjukhus och läkare.Stockholms län med 1,6 miljoner invånare inrymmer allaformer av vård, från regionsjukvård till primärvård. Fleraolika ideella och privata alternativ finns också.Stockholmsmodellen är ett första steg mot ettförsäkringsbaserat sjukvårdsförsäkringssystem, då enuppdelning mellan sjukvårdsproducenter och finansiärerredan skett. Det finns därför förutsättningar att som ett ledi regeringens utredning om ett nationelltsjukförsäkringssystem på försök införa enförsäkringsbaserad sjukvård i ellerMälardalsregionen. Regeringen bör därför ta initiativ till ettsådant försök. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäkringsbaserad sjukvård.