mot · GF02Ub309 · 1992-01-27 00:00:00 — I budgetpropositionen är det med mycket storteftertryck som ambitionen att vara en del av en aktivinternationalism och framför allt av det nya Europaframhålls som en ledstjärna för den nya regeringens politik.Och det gäller inte minst skolan där ambitionernauttryckligen är att ska tillhöra toppskikteteller rent av vara den främsta i Europa.Denna motion vill peka på att konstbildningen utgör endel av ett betydande europeiskt kulturarv och att detmoderna kommunikationssamhället i hög grad är betingatav att kunskaper förmedlas och formeras med hjälp avbilder.Kulturarvet och skolans konstbildningEtt villkor för de högt ställda ambitionerna är givetvis attvi själva och andra uppfattar oss som deltagare i deteuropeiska kulturarbetet och förvaltare av det europeiskakulturarvet. Till det senare hör den västerländskakonsthistorien.Leonardo är en av de största i den västerländskakulturen och han är ständigt aktuell. Vi möter hans MonaLisa i oändliga reproduktioner liksom hans symbolladdadeteckning av en människa inskriven i en cirkel och kvadratfinns i ett stort antal variationer.Många av den västerländska kulturens giganter är justkonstnärer: , , Picasso.Deras banbrytande insatser präglar avsevärda avsnitt av engemensam europeisk konst- och bildkultur. Över huvudtaget präglas konsten av internationalism.Bildkonstens roll inom den svenska skolan har dockförsvagats och ytterligare nedskärningar pådet här området kan befaras med den nya gymnasieskolan.Av allt att döma har konstbildningen en svag ställning i vårtland i internationell jämförelse.Den moderna informationsteknologinModern informationsteknologi och masskommunikationär intimt förbundna med industrisamhällets utveckling. Enväsentlig aspekt på det moderna kunskapssamhälletsinternationalisering står att finna i det faktum attinformationssamhället i allt högre grad vilar på grafisktorienterade och bildbaserade kommunikationsformer, såvälinom massmedierna som inom datorvärlden.Televisionens och videons genomslagskraft är exempelpå bildens betydelse i dagens samhälle. Även i dendemokratiska processen används bilden för att föra utbudskap. I den senaste valrörelsen kunde vi t.ex. se bilderpå politiker som retuscherats och manipulerats för attövertyga det svenska folket om den egna politikensförträfflighet.Det är viktigt att bildundervisningen i skolan tillhörkärnämnena, som generellt sett kan sägas behandlaindividens grundläggande kommunikationsfärdigheter ikunskapssamhället. Dessa aspekter måste anses vara avstörsta betydelse i de läroplansarbeten som äger rum,liksom vid bedömningarna av ämnets resurser för förnyelsesåväl inom lärarkåren som vid lärarutbildningarna.En särskild översyn bör göras vad gäller bildens och dengrafiska kommunikationens roll i kunskapssamhället.Denna översyn skulle sedan bilda underlag för de framtidaöverväganden som måste göras för bildundervisningensställning inom skolväsendet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avkonstbildningens ställning i den svenska skolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avbildämnets ställning i den svenska skolan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bildämnets ochkonstbildningens roll vägs in i läroplansarbetet.