mot · GG02Fi72 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin En ärlig chans för byggarna!Inom byggsektorn följer nyproduktionen ett cyklisktmönster. Historiskt har byggproduktionen vuxit snabbareän BNP i högkonjunktur och långsammare i lågkonjunktur.I lågkonjunkturens spår faller produktionsvolymerna,orderingången minskar och byggarbetslösheten stiger. Riskfinns nu att byggindustrin krymper under den långsiktigtbehövliga nivån. När konjunkturen vänderkan detta resultera i överhettning och därmedkostnadsstegringar.Bygginvesteringar är kapitalkrävande och därmed ärräntekänsligheten stor. De fortsatt höga räntesatserna slårnaturligtvis mycket hårt i byggbranschen. Uppgången iombyggandet kommer att brytas under nästa år.Nyproduktionen kommer också att falla till en väsentligtlägre nivå än 1992. Mot bakgrund av kraftigt minskadevolymer 1993 föreslås följande.EgnahemSmåhussektorns ombyggnadsinvesteringar har varit småunder 1992 och väntas minska ytterligare 1993. För att mötadetta bör villor- och fritidshus samt bostadsrätter ägda avfysiska personer tillåtas avdrag för reparationer,ombyggnad och underhåll utförda av momsregistreradfirma under . Avdrag medgives med högst15 per fastighet eller lägenhet under 1993.TillbyggnadKalkylen för tillbyggnad av flerbostadshus blir dålig dåfastighetsskatt utgår direkt för den nyproducerade delen (för nyproduktion skattefritt därefter halvfastighetsskatt ). Därför bör samma skattereglergälla för tillbyggnad som nyproduktion.FullgörandegarantierFullgörandegarantin är en säkerhet för entreprenörensåtagande. Ansvaret för att entreprenaden görs klar åvilarentreprenörerna, under såväl entreprenadtiden somgarantitiden. Först om entreprenören inte kan fullfölja sittåtagande, ex vid konkurs, kan garantin tas i anspråk.För att ett entreprenöravtal skall slutas, ställer i regelbeställaren ett villkor att entreprenören lämnarfullgörandegaranti. När detta villkor ställs anger AB 92 attentreprenören, om inte annat föreskrivs ikontraktshandlingarna, skall ställa säkerhet för ett beloppom av kontraktssumman och5 % av nämnda summa under garantitiden.Svenska Kredits konkurs innebär att bolagetsfullgörandegarantier saknar bärkraft. Garantierna är på ca4 miljarder kronor, dvs en produktionsvolym om minst 40miljarder. Dessa garantier kommer i stor utsträckning attbehöva ersättas av andra garantier från banksystemet.För närvarande ökar efterfrågan av fullgörandegarantiermycket kraftigt. Fler beställare än tidigare kräver garantieroch dessutom krävs allt högre belopp på säkerheterna. För1993 och 1994 kan därför behovet av fullgörandegarantierbedömas till ca . Det är högstosäkert om bankerna klarar detta med hänsyn tillkapitaltäckningskravet.Sedan försäkringsbolaget och senast SvenskaKredit försatts i konkurs är möjligheterna att fåförsäkringsgarantier ytterst begränsade. Utanfullgörandegarantier står företag utan uppdrag trots att de iövrigt är kapabla att genomföra entreprenader. Bankernakan i praktiken bli de som beslutar om vilka byggföretagsom ska överleva. Efter den senaste tidens kreditförlustermåste bankernas kompetens på området starkt ifrågasättas.För del handlar det nu i det korta perspektivetom att ersätta garantier tecknade i . Trotsden senaste tidens stora byggkonkurser har ingafullgörandegarantier tagits i anspråk. Kreditrisken ärmycket begränsad eftersom det i regelfinns andra företag som är beredda att ta överentreprenaderna och förlusterna blir i regel små.Beställaren har också säkerhet i utfört arbete. Undergarantitiden är dock behovet större. Staten bör därför idetta svåra läge gå in och se vilka fullgörandegarantier somkan tryggas.Statliga och kommunala myndigheter bör instrueras att imöjlig mån begränsa sina krav på fullgörandegarantier.Vägverkets behov av fullgörandegarantier underentreprenadtiden torde vara ytterst litet, för att ta ettexempel. Färdigställs inte entreprenaden i rätt tid på grundav byte av entreprenör exempelvis, så blir den skada somuppkommer mycket liten. När det gäller just kandessutom kravet på fullgörandegarantier innebära enkonkurrensnackdel för entreprenörer jämfört medVägverkets produktionsdivision.Ett annat stort problem är kreditgivningen. Reglerna förkreditinstituten och möjligheterna för dem att lämnafullgörandegarantier bör ses över i syfte att bättre svara motbyggbranschens behov.Ett system med fungerande riskkapitalförsörjning skullebl a ge följande fördelar:genom att kreditkapital finnstillgängligt är producenterna inte utlämnade till bankernaseller kreditgivarnas godtyckestora och små företag kanlikställas och behandlas mer efter kompetens än efterekonomisk muskelstyrkaflera säkerheter kankombineras och härigenom ge mindre företag en möjlighetatt fortsätta sin produktion utan att fällas av nära nogorimliga säkerhetskravriskkapital till rimlig kostnad istället för improduktiva kostnader för säkerheter ochgarantier kan bidra till lägre kostnader för byggandetFörmånsrätt vid konkursUnder senare tid har frågan om ett bättre läge förleverantörsfordringar vid konkurser blivit allt meruppmärksammad. Det är hög tid att något görs åt saken.Leverantörsfordringarna måste prioriteras och placerasföre skattefordringar. Med den nuvarande ordningenriskerar friska företag att dras med i konkursen. Regeringenhar utlovat ett förslag i ämnet. Med hänsyn till det rådandeläget är det angeläget att nödvändiga lagändringar kommertill stånd . Lagändringen bör helst trädai kraft /93 och få retroaktiv verkani förhållande till skattefordringar i pågående konkurser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att fysisk person medges avdragför reparationer, ombyggnad och underhåll utförda avmomsregistrerad firma under med högst15 per fastighet eller lägenhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör lägga framförslag om att samma skatteregler bör gälla för tillbyggnadsom för nyproduktion,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att staten tar på sig ett ansvar föratt trygga fullgörandegarantierna,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utreda reglernaför kreditinstituten.