mot · GF02K24 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Undersök vad ett nej till EG-medlemskap skulleinnebära!Det är skönt att det är gott om tid innan vi behöver taställning till om ska bli medlem eller inte i denframväxande Europeiska Unionen!Runt omkring i vårt land diskuterar folk nu EG istudiecirklar. Massmedias rapportering om vad som händeri EG är mycket värdefull. Det är ett mycket stort beslut ochhela svenska folket ska fatta det, eftersomfolkomröstningen blir avgörande. Vi har tid att verkligenundersöka vilka för- och nackdelar ett medlemskap ger ochvilka problem respektive möjligheter som finns om vibestämmer oss för att stå utanför Europeiska Unionen ochbehålla suveränitet.Det är bra att regeringen nu föreslår att 50 miljonerkronor anslås för informationsinsatser om europeiskintegration.Regeringens utökade informationEnligt propositionen ska UD ta hand om en del avpengarna för utökad information.Den information regeringen redan lämnar omförhandlingsarbetet bör kompletteras med en mer allsidiganalys av problemställningen: Vad skulle ett nej ifolkomröstningen innebära? Hur samarbetar svenskar numed EG?Sverige samverkar med EG,liksom med världen i övrigt. Tanken att utanmedlemskap skulle bli isolerat är ett av många exempel påosakligheten i debatten, bl a med tanke på att EG-ländernabara omfattar av jordens befolkning.Sverige finns redan nu med där många EG-beslut fattas.Svenska intressegrupper och företag är verksamma iBryssel, från och Svenska ekumeniskakvinnorådet till Tetrapak, , . Vi är med i europeiskastandardiseringsorgan. Ömsesidigt gynnsamma avtal slutshela tiden, t ex för studentutbyte, forskning, passfrihet ochcivil luftfart. prövar och tar över EG-lagar. Detsker i vanlig noggrann ordning, så att vi kan avgöra om deär bättre än våra.Det finns objektivt sett fog för den fråga som mångaställer:Vad hindrar att vi fortsätter och utökar detta samarbeteutan att ge upp vår suveränitet?Sedan vi fick frihandelsavtalet -- förra gångenSverige sökte medlemskap i -- har vi tillgång till EGsmarknad för varor. Den inre marknad som träder i kraft i EG bör underlätta livliga handelmed EG, eftersom våra företag då inte längre behövertänka på skilda bestämmelser i de olika EG-staterna ochbara har en gräns att passera dit.EFTA och EG är varandras största handelspartners medett ömsesidigt beroende. 1989 köpte för 63miljarder från och sålde för 42 miljarder dit.Till andra EG-stater säljer vi mer än vi köper. Det är svårtatt förstå varför EG skulle vilja utestänga oss från sådanaetablerade handelsutbyten.Vår frihandel med resten av världen kan fortsätta ioförändrad omfattning endast om vi står utanför Unionen.Problemen med små länders valutor bör undersökas.Utan en egen valuta har ett land ingen ekonomisksjälvständighet. Sårbarheten har emellertid ökat närfriheten att föra ut valuta missbrukas i spekulationssyfte.Det kan också vara svårt att upprätthålla förtroendet för ettlitet lands valuta, med hög ränta som följd. Länder somSchweiz visar emellertid att detta inte alltid är sant.Lösningen på problemet kan knappast vara att avskaffa allamindre länders självständighet. Ett nytt internationelltvalutasystem övervägs i FN.Kanada hör till de ''likasinnade länder'' Nordensamarbetar med internationellt, ofta i motsättning till USAoch vissa . Överväger att bli medlem avAmerikas förenta stater? Hur är möjligheterna för Nordenatt vara '''' i samarbete med enframväxande supermakt i söder men utan att gå med i den?Detta är några av de frågeställningar som bör utredasnärmare och bli föremål för en saklig information innan vibeslutar om medlemskapet. Regeringen bör utredamöjligheter och problem med ett nej till medlemskap iEuropiska Unionen. Pengar till detta bör tas från anslagetför offentliga utredningar.Pengar till kritisk EG-informationEtt förhållande som är stötande för den allmännaopinionen i vårt land är snedfördelningen av resurser mellanja- och nejsidan i EG-frågan. Ja-förespråkarna förfogaröver pengar, lokaler och informationsresurser, medannejsidan är hänvisad enbart till frivilliga insatser. Detta ärolyckligt för båda sidor. Förutom att nejsidan får svårt attnå ut med sina argument kan människors känsla för rättvisagöra att opinionen tar ställning för den svaga partenoberoende av argument.Vi anser att övervägande delen av de medel riksdagenanslår bör gå till kritisk EG-information. Självfallet ska denvara seriös och allsidig. Vi ser de regler för bidrag som angesi propositionen som en gardering mot att 50-miljonersanslaget i onödan förstärker redan penningstarkaintressen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär utredning ommöjligheter och problem med ett nej till medlemskap iEuropeiska Unionen, i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till kritisk EG-information.