mot · GF02Jo41 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) En samlad strategi för ökad användning av ekonomiskastyrmedel i miljöpolitikenVår uppgift är att skapa en långsiktigt hållbar utvecklingsom kan förena framsteg för de mänskliga samhällena medvad människan och naturen tål. Detta är utgångspunktenför den socialdemokratiska miljöpolitiken. I vår motion, Engod livsmiljö för hållbar utveckling (1991/92:Jo612),utvecklade vi hur nästa steg i miljöpolitiken skall tas.Enligt vår mening går det inte att ''ta paus imiljöpolitiken'', särskilt inte då FNs konferens ommiljö och utveckling hålles och de svenska förhandlingarnaom ett medlemskap i kommer in i ett intensivt skede.Riksdagens majoritet har tyvärr avvisat merparten av de52 förslag som lades i vår motion. Det bekräftar ånyo attregeringspartierna inte vill ge miljöpolitiken den prioritetsom är nödvändig. I stället har vi under riksdagsåret fåttbevittna hur miljöfrågorna ställts åt sidan i regeringensarbete, t.ex. i sektorspolitiken. Nedläggningen avarbetsgruppen för ökat miljöinslag i läroplansarbetet varregeringens första ''strategiska'' åtgärd. senast föreslårregeringen en generell och kraftig sänkning av industrinsenergiskatter.Det allvarligaste är dock att miljöfrågorna ställts åt sidani den ekonomiska politiken. Åretskompletteringsproposition bekräftar bara att miljöpolitikenblivit ett bihang, en bilaga, i regeringens ekonomiskapolitik. Ökad användning av ekonomiska styrmedel är inteliktydigt med att miljöhänsyn integreras i den ekonomiskapolitiken.Det enda som går i rätt riktning är att regeringenäntligen har givit , statistiskacentralbyrån och erforderliga uppdragoch resurser för att förverkligamiljöräkenskapsutredningens förslag. Frågan är dock såviktig att regeringen borde ha presenterat ett sammanhålletförslag. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed redovisning av hur arbetet med miljöräkenskaperfortskrider och vad som händer i det internationellasamarbetet samt för presentera förslag om hurarbetet skall föras vidare.Strategin för ökad användning av ekonomiska styrmedelRegeringens beskrivning av strategin för ekonomiskastyrmedel håller väsentligt högre klass jämfört med denprodukt man presenterade som en bilaga tillbudgetpropositionen.Det är en i allt väsentligt korrekt genomgång av denstrategi som lades fast i samband med beslutet om En godlivsmiljö (prop 1990/91:90). Regeringen har äntligenkommit till insikt om att ''valet av styrmedel måste alltidgöras med utgångspunkt i miljöproblemens karaktär ochdet mål man vill uppnå''. I såväl regeringsförklaring sombudgetproposition upphöjdes däremot ekonomiskastyrmedel till ett mål, snarare än det medel det är.Det är också riktigt att ekonomiska styrmedel måsteutformas med hänsyn till avvecklingen av gränskontrollerdå den inre marknaden inom EES-området tar form.Däremot tar regeringen inte upp vilken strategi den har föratt driva på utvecklingen inom EG och EFTA.Det konkreta innehållet i bilagan är dock mycketmagert, särskilt med hänsyn till att ekonomiska styrmedel isig gjorts till regeringens stora miljöpolitiska fråga.I vår motion om En god livsmiljö för hållbar utveckling,konstaterade vi, att någon ny samlad genomgång avmiljöavgifter inte behöver göras. Däremot pekade vi på atten systematisk genomgång behöver göras för attuppmärksamma skatter m.m. som motverkar hushållningmed naturresurser och miljö. Vi pekade också påmöjligheten att mer systematiskt använda taxor och avgifteri miljöstyrande syfte. Även möjligheten att breddaanvändningen av ekonomiska styrmedel, t.ex.överlåtelsebara utsläppsrättigheter, borde studeras utifrånett konkret fall, kvävereningen. Våra krav på en utredningför att studera hur skattesystemet kan få en mermiljöanpassad profil och hur användningen av ekonomiskastyrmedel kan breddas kvarstår därför. Vidare pekade vi påatt inför den västeuropeiska integrationen så börmiljöavgiftsområdet vara ett område där driver sinapositioner.Jord- och skogsbruketRegeringen tar upp strategin för att minska jordbruketsanvändning av bekämpningsmedel och utläckage avnäringsämnen. Det är bra att regeringen nu lägger ut ettuppdrag på hur prisregleringsavgiften kan omformas till enstyrande miljöavgift i samband med att regleringsavgiftenavskaffas. Däremot har regeringen redan sänkt dennaavgift, vilket har givit helt felaktig signal om färdriktningenför jordbrukets omställning. Vi föreslår på nytt attregeringens sänkning av regleringsavgiften kompenserasgenom en höjning av miljöavgiften på handelsgödsel med200 milj. kr.I vår motion med anledning av överföring avverksamheten vid till aktiebolagsform (prop1991/92:134) föreslog vi, att i samband medbolagsbildningen bör viss andel av markfinnas tillgänglig för naturvårdsändamål. Denna markresursbör kunna användas som utbytesmark vid bildandet avnaturreservat på privat- och bolagsmark. har , som yttrande till näringsutskottet,enhälligt ställt sig bakom huvudtankarna i vårt förslag.Detta är ett sätt att öka naturvårdsambitionerna. Ett annatär att näringen själv får ta ett utökat kostnadsansvar.Regeringen undviker att ta ställning till hur ett ökatkostnadsansvar för miljö- och naturvårdshänsyn skall få ettbättre genomslag i de areella näringarna. Skälet är attregeringen utan eget ställningstagande skickat utredningenom ett ökat kostnadsansvar i de areella näringarna till denskogspolitiska kommittén. Det hade varit naturligt attregeringen tagit upp detta område under en samladstrategi för ökad användning av ekonomiska styrmedel.Regeringen tar inte heller upp frågan om konkretaekonomiska styrmedel i skogsbruket. Även här är skäletnaturligt. Genom sin iver, att skyndsamt avskaffaskogsvårdsavgiften, har regeringen försvårat möjlighetentill en naturvårdsavgift som skulle kunna finansiera ett frånnaturvårdssynpunkt modifierat skogsbruk. Därmedföregrep man också den skogspolitiska kommitténs arbete.Enligt vår mening står det dock den skogspolitiskakommittén fritt att återkomma med ett förslag i dennariktning.TrafikenDet är bra att miljöministern och regeringen nu ställersig bakom strategin för ökat kostnadsansvar inom trafiken.Centerpartiet har ju exempelvis tidigare varit motståndaretill att detta ansvar avspeglas på t.ex. bensinpriset. Denstora omläggningen av beskattningen, som kundegenomföras med stöd av enbart , är den politiskaåtgärd som haft den största effekten för att minskatrafikens bidrag till klimatpåverkan.Det är vidare bra att regeringen anser attmiljöklassningen av fordon behöver utvecklas i etteuropeiskt perspektiv. Men är denna formuleringmycket oklar. Det är riktigt att provnings- ochkontrollmetoder successivt måste utarbetas på gemensameuropeisk bas. Ambitionen måste dock vara att nivånpå kraven behålles. Om regeringen med ''utvecklas'' menaratt tiden är mogen för att formulera hur nästa steg imiljöklassningssystemet skall se ut, så är det bra. Men någrariktlinjer för detta presenteras inte. Vi upprepar därförförslaget från vår motion Jo612, att regeringen nu börförbereda nästa steg i miljöklassningen av fordon.Däremot lyser ''planen för den bensinfria bilen'', sommiljöministern annonserat, med sin frånvaro i regeringenstexter. Det hade varit naturligt att i detta sammanhangredovisa utifrån vilka riktlinjer regeringen arbetar, för attförverkliga detta mål.Den socialdemokratiska regeringen startade ettomfattande arbete med en strategi för ett miljöanpassattrafiksystem. I denna strategi ingick åtgärder på de enskildafordonen. Strävan måste även fortsättningsvis vara att demiljökrav som ställs på fordonen är teknikneutrala.Utvecklingen måste också präglas av långsiktighet.Styrmedlen för att driva på denna del i utvecklingenbehöver utvecklas. Införandet av bilavgaslagen var ettförsta viktigt steg. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med ett förslag om hur lagstiftning och andrastyrmedel bör utvecklas med hänsyn till den långsiktigainriktningen mot mer miljöanpassade fordon.Ett av syftena med trafikpolitiska beslut var attlastbils- och järnvägstrafik skulle konkurrera merjämbördigt. Detta innebar bl.a. att kilometerskatten höjdesmycket kraftigt. Kilometerskatten är en fråga därregeringen givit upp på förhand. Det är riktigt attkilometerskattesystemet, under nuvarandeomständigheter, inte kan förenas med den inremarknaden. Systemet kan emellertid utvecklas så att dettablir möjligt. En diskussion pågår internt inom om en mer miljöanpassad beskattning.Regeringen visar dock inte några sådana ambitioner. Mananger enbart att miljökonsekvenserna i förhållande tilldagsläget kommer ''att analyseras''. Inga riktlinjer, ingaambitioner. Regeringen bör därför redovisa för riksdagenhur miljökraven skall kunna förenas med förverkligandet avden inre marknaden.I vår motion om En god livsmiljö för hållbar utvecklingföreslog vi att miljöklassningssystemet också skall omfattabensin. Regeringen går på samma linje, trots attriksdagsmajoriteten så sent som denna vår avslog vårtförslag.EnergiRegeringen har föreslagit att industrin får generellaenergiskattelättnader på ca 3,4 miljarder. I vår motion omskattepolitiken går vi emot regeringens förslag, bl.a. medhänvisning till att träffbilden är mycket dålig, att demiljöstyrande effekterna tas bort samt att eldning med koloch olja gynnas före naturgas och biobränslen.Basindustrin måste ha energiskatt och koldioxidskatt påen nivå så de kan överleva i den internationellakonkurrensen. Slår vi ut svenska basindustrier blirresultatet att efterfrågan går till andra länder med sammaeller sämre produktionsprocesser. Utsläppen flyttar tillandra länder och inget är vunnet.Vad som måste ändras är metoden med individuellaregeringsbeslut om nedsättning av energiskatt. Detta ärhuvudproblemet, inte att t.ex. verkstadsindustrin betalarlite energiskatt.Utöver den individuella nedsättningsregeln(=regeringsbeslut) finns en generell nedsättningsregel, somhittills inte tillämpats. Den föreskriver f.n. att densammanlagda skatten inte får överstiga av detillverkade produkternas försäljningsvärde fritt fabrik. I vårskattemotion föreslås att de individuella dispenserna tasbort och det generella energiskattetaket sätts till . Dåfår svensk basindustri konkurrenskraftiga villkor.Tillämpning av denna regel blir generell för allaindustriföretag och växthusnäringen. Därmed blir denockså handelspolitiskt invändningsfri. Vårt förslag kostarbara 1,3 miljarder mot regeringens 3,39. Metoden påverkarinte heller biobränsleanvändningen.Dagens skattesystem ger inga incitament tillenergihushållning för de företag som kommer över tröskeln(1,). De ekonomiska styrmedlen måste kompletterasmed krav på t.ex. energiredovisning inom företagen. Densocialdemokratiska regeringen uppdrog, efter riksdagensbeslut om en god livsmiljö, åt att se överindustrins utsläppsvillkor. Ett skäl var att minska industrinsutsläpp till ''ofarliga nivåer'' . Ett annat skälvar att ge en likabehandling av olika industrier. Krav påkoldioxidutsläpp och energihushållning bör ingå i dennaomprövningsplan. Det bör också införas vidkoncessionsprövningen av enskilda företag. börge regeringen detta till känna.Kemikalier och avfallDet är bra att regeringen nu instämmer i att tidssatta måloch gränser är en effektiv väg för att avveckla eller kraftigtbegränsa användningen av miljö- och hälsofarliga ämnen.Det tidigare arbetet med sådana planer har varitframgångsrikt. Det är därför märkligt att riksdagensmajoritet har avvisat vårt förslag (se motion1991/92:Jo612), att myndigheterna bör arbeta fram en nylista över miljöfarliga ämnen som bör avvecklas eller starktbegränsas. De tidigare avvecklingsplanerna har haft enpådrivande effekt. Men takten i arbetet måste ökas.Regeringen bör ges detta till känna.Miljöavgifter är oftast svåra att tillämpa inomkemikalieområdet då priskänsligheten för vissa ämnen kanvariera med upp till en faktor tio till hundra. För vissaämnen kan dock avgifter vara ett bra komplement tillförbudslinjen.Riksdagen antog 1988 en avvecklingsplan för CFCs, s.k.freoner. Planen har steg för steg följts upp, bl.a. medhänsyn till utvecklingen inom enskilda områden och deninternationella utvecklingen. Planen skall också stämmas avi förhållande till forskningsresultat m.m. som rör skadornapå ozonskiktet. För att göra en snabb avveckling av CFCmöjlig har en viss användning av HCFC, s.k mjuka freoner,tillåtits. var avsikten att användningen inte skullebli alltför stor och att den fortsatta utvecklingen skulle följasmycket noga. I vår motion om En god livsmiljö för hållbarutveckling föreslog vi att en miljöskatt bör införas för attytterligare begränsa användningen. Regeringen avser nu attge i uppdrag att lämna ett konkret förslag.Samtidigt bör vi har beredskap för ett totalt förbud av ävenHCFC. Regeringens uppdrag till bördärför även innehålla en sådan handlingslinje.Regeringen visar ingen handlingskraft i avfallspolitiken.I samband med budgetproposition antog riksdagenen strategi för minskade avfallsvolymer, ett mindre farligtavfall och en förbättrad behandling av det avfall somuppkommer. Tanken var att steg för steg utveckla strategin.Kommunerna har t.ex. fått möjlighet att differentiera sinaavgifter. Detta räcker dock inte. I vår motion(1991/92:Jo612) krävde vi av regeringen att en styrandeavfallsavgift skall införas för osorterat avfall.Jordbruksutskottet uttalar, med anledning av tvåsocialdemokratiska motioner, att regeringen böråterkomma till med förslag om åtgärder för attbegränsa avfallets volym och förbättra behandlingen av detavfall som uppkommer.I samband med budgetpropositionen annonseraderegeringen att den avsåg tillsätta en arbetsgrupp för att''klarlägga effekterna av en införd avfallsskatt ...''. Ikompletteringspropositionen annonseras dennaarbetsgrupp på nytt. Denna senfärdighet från regeringenssida riskerar allvarligt att målet, att inget osorterat avfall fårlämnas till förbränning eller deponering efter 1993, inte kannås. I vår motion om En god livsmiljö för hållbar utvecklingföreslog vi, att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag till styrande avfallsavgift.Samtidigt bedömde vi att nivån bör vara i storleksordningen200 kr per ton. Regeringen bör uppmanas att snarastkomma med ett förslag till riksdagen.Regeringen har dessutom dragit tillbaka den enda riktigtstora proposition, som den aviserat inom miljöpolitiken,nämligen förslag om åtgärder på förpackningsområdet.Regeringen har haft god tid på sig att arbeta om det förslagsom förpackningsutredningen lade på regeringens bord ioktober 1991. Av antalet regeringsärenden ochpropositioner att döma, så bör inte detta ha varit en särskiltsvår uppgift om den politiska viljan funnits.Utsläppen av klororganiska föreningar måste minskaned till ofarliga nivåer. Utsläppen från skogsindustrin gavsdärför prioritet i uppdrag att upprättaoch genomföra ett tioårigt program för översyn avindustrins utsläppsvillkor i syfte att minskautsläppen ned till sådana nivåer att miljön inte tar skada.Regeringen anger att skall få i uppdragatt utreda en skatt/avgift på utsläppen av kloreradeorganiska ämnen. Regeringens budskap är mycketdubbeltydigt. Avgiften skall införas senast 1 juli 1993samtidigt som motsvarande åtgärder införs inomÖstersjösamarbetet. Oss veterligen har inte några konkretaförslag diskuterats inom ramen för Helcom, som skulle göradetta möjligt.Riksdagen var inte beredd att genomföramiljöavgiftsutredningens förslag till kloravgift. På förslag avden socialdemokratiska regeringen inriktade sig riksdagenatt med miljöskyddslagens hjälp nå ofarliga utsläpp frånskogsindustrin. Med tanke på att myndigheterna väl kännerde berörda anläggningarna är detta en effektiv väg att gå.En avgift skulle dock kunna ha effekt om den införsgemensamt för alla anläggningar som har somrecipient. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöräkenskaper,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning för att studera hurskattesystemet kan få en än mer miljöanpassad profil ochbreddning av användningen av ekonomiska styrmedel,3. att beslutar höja miljöavgiften påhandelsgödsel så att det kompenserar tidigare genomfördsänkning av prisregleringsavgiften,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör återkommatill med ett förslag om hur lagstiftning och andrastyrmedel bör utvecklas med hänsyn till den långsiktigainriktningen mot mer miljöanpassade fordon,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen nu bör förberedanästa steg i miljöklassningen av fordon,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kilometerskatter vid enanpassning till den inre marknaden,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om administrativa styrmedel somkomplement till energibeskattningen av industrin,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbeta fram en ny lista övermiljöfarliga ämnen som bör avvecklas eller starktbegränsas,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om HCFC, s.k. mjuka freoner,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en skatt påosorterat avfall,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgifter på utsläpp avklororganiska substanser.