mot · GF02N238 · 1992-01-27 00:00:00 — Vidareförädling av sågad träråvara Skogsnäringen är av stor vikt för vårt land på två sätt.Dels svarar skogsnäringen för nettoexportintäkter på c:a 50miljarder . Nettoexportintäkterna är storadärför att lite insatsvaror behöver importeras. Delssysselsätter skogsindustrin människor i regioner som iövriga branscher har svårighet att hävda sig och därarbetslösheten oftast är högre än i riket som helhet.En dynamisk skogsindustri ger därför stora bidrag tillbytesbalans och regional balans. Det finns all anledning attnoga följa denna bransch och ge stimulanser ochförutsättningar för att dess styrka ska bibehållas. Molnsaknas inte på skogsindustrins himmel.Ett stort utbud av råvara i andra länder ger konkurrenterfördelar av lägre råvarupris. Energipriset kan öka närsvenska energiproducenter föredrar att exportera energi tillden europeiska unionen (EU, tidigare EG). De nödvändigamiljökraven pressar upp priset på energin men reser ocksåkraven på ökad återanvändning och återvinning av papperoch förpackningar vilket kan minska behovet av nycellulosafiber. De för vår överlevnad nödvändigamiljökraven ökar också kraven på investeringar i nyaprocesser som är anpassade till vad miljön tål.De komparativa fördelarna i vårt land måste då utnyttjasmaximalt och skogsindustrin successivt ställas om till de nyavillkoren. En sådan fördel är den långsamväxandebarrskogens cellulosafiber. En annan fördel kan bli kunskapi världsklass om vidareförädling av sågad träråvara menockså annan vidareförädling med ny produktion av kemiskaprodukter från biomassa. Det är ingen självklarhet attmarknaden klarar detta av sig själv.Den nya förvärvslagstiftningen och EU-anpassningenkan mycket väl komma att innebära att kontinentalakunskapsintensiva företag köper svensk skog, sågverk ochannan industri i branschen och koncentrerarvidareförädlingen till den marknad man själv harupparbetat och som är mycket större än den svenska.Nerdragning av resurser till svensk forskning och utvecklingsamtidigt som gör avsevärda satsningar i EU:sforskningsprogram kan leda totalt fel om branschen i vårtland inte lyckas nyttiggöra eventuella resultat i dessaforskningsprogram. En sådan utveckling kan bli förödandeför den svenska landsbygden. klararsvenska sågverk och vidareförädlande företag den tekniskakonkurrensen men detta förhållande kan ändras.Skogsbygden i kan alltså ännu mer få karaktären avhalvkolonial råvaruleverantör.Vänsterpartiet anser fortfarande att det finns en mycketstor utvecklingspotential av svensk träindustri omvidareförädlingen drivs längre och produktionen blir merett sammanhängande system från råvara till köpare av denfärdiga träprodukten. Ett antal statliga utredningar harunder årens lopp skapat ett teoretiskt underlag för en bredsatsning på vidareförädling av träråvara. En hel delsatsningar har också gjorts t.ex. inom institutet ochgenom satsningar vid olika högskolor. Träman 90-programmet var inriktat på de fyra nordligaste länen.Träman 90-programmets syfte var just att ökaförädlingsgrad, produktivitet och lönsamhet inom sågverkoch trämanufakturindustri. Detta program har på ett brasätt bidragit till kompetenshöjningen i branschen. Det ärdärför olyckligt att detta program nu avslutas innevarandebudgetår. En ytterligare förlängning är önskvärd. Viföreslår att 10 miljoner tillskjuts till för enfortsättning av programmet.De senaste åren har ytterligare argument tillkommit somstärker argumenten för vidareförädling av sågad träråvara.Kritiken mot skövlingen av regnskogarna har växt sig starkoch kommer att behandlas på den globala miljökonferenseni detta år. Det är troligt att avverkningen avdessa skogar kommer att begränsas och att konkurrensenfrån regnskogarnas träslag kommer att minska.I den internationella debatten har ocksåuppmärksammats de särskilda brandsäkerhetsproblemenmed plaster i möbler och inredningar i byggnader. Normersom minskar plastens användbarhet i byggnader kankomma att gynna träprodukter. Utveckling av mode ochsmak talar också för träprodukters fördel. Enligt en rapportfrån dåvarande SIND är en lovande marknadför svenska träprodukter.Det är den sågade träråvaran som ger de störstainkomsterna räknat per kubikmeter ved. De relativt småmiljöproblemen som är förknippade med träindustrin är enannan fördel som måste utnyttjas i en industristrategi somsyftar till ekologisk balans. Denna industri har också godamöjligheter att vara självförsörjande på energi genom attutnyttja spån, bark och skogsavfall för energiproduktion.Högre utbildning och forskarutbildning med inriktningmot träindustrin bedrivs i huvudsak på tre ställen i landet,vid i , vidKTH i och vid iUppsala/. De forskarstuderande är ofta engagerade iinstitutet , som totalt har ca 80 anställda.Överföringen av kompetens från högskola till träindustrinförefaller mindre effektivt. På några orter planerasmellaningenjörsutbildning och gymnasial utbildning inomträområdet.Regeringen bör vidta åtgärder för att stärka utbildning,forskning och utveckling inom träteknikens område.Träindustrin bör stimuleras att själv öka sina insatser menökade statliga resurser är nödvändiga. Inriktningen motbättre utnyttjande av den långsamväxande barrskogen ochmer förädlade produkter som möbler bör förstärkas. Ävenmöjligheterna att kombinera trä med andra material börutvecklas.För kommande budgetår bör 3 miljoner tillskjutasNUTEK för att förstärka träteknisk forskning inomprogrammet Ny teknik. Regeringen bör också återkommatill om förslag till medel för ett antal nyaprofessurer inom området ny och förbättrad teknik förvidareförädling av träråvara varav huvudparten placeras vidhögskolor i skogsbygden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Teknisk forskning och utveckling /93 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit eller således ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompetenshöjande åtgärder ochforskning för att förnya tekniken i träindustrin,3. att hos regeringen begär förslag om medeltill förstärkning av forskningsresurserna för att förnya ochförbättra tekniken vid vidareförädling av träråvara.