ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02So403 · 1992-01-27 00:00:00 — har de plastikkirurgiska ingreppen ökatoch därmed också användningen av implantat. Det har visatsig att i ett flertal fall har operationen misslyckats ochingreppet inneburit bestående besvär för patienten.Patienten har trots upprepade operationer inte blivit kvittsina besvär utan implantatet orsakar ständiga smärtor. Ettökat utbud av estetiska operationer kommer att innebäraatt allt fler patienter utsätts för de risker som undermåligamaterial bidrager till.Idag finns det ingen heltäckande kontroll av implantatsom används inom medicin och tandvård. Det harkonstaterats i SOU 1987:23 att såväl läkare sommedicinteknikerna inte har tillräcklig kunskap om deimplantat som används. De biverkningar som kan uppstå avolika implantat är inte tillräckligt dokumenterade.Därför krävs sådana åtgärder, att en obligatoriskkontroll av implantat kommer till stånd. Det gäller att fåbort direkt olämpliga material och erhålla kunskaper ommaterialens egenskaper. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning angående kontroll av implantat,2. att hos regeringen begär förslag om lämpligmyndighet att handha tillsynen.
mot · GF02So404 · 1992-01-27 00:00:00 — Fallen av plötslig spädbarnsdöd ökar. De flesta dödsfallen inträffar kring åttonde till tolfteveckan och pojkar drabbas oftare än flickor. Vart tusendefött barn avlider i sjukdomen.Det finns f n inga säkra teorier om orsaken ellerorsakerna till dessa dödsfall. Möjligen kan kyla ochmörkertiden ha betydelse då fler dör i de norra delarna avlandet och att flest barn avlider . Möjligen kanockså infektioner hos den vuxna befolkningen påverka denyfödda negativt. En utredning har dessutom påvisat attbarn som föds av föräldrar som röker mycket är en särskiltutsatt grupp.Under senare år har föräldra- och anhörigföreningarbildats på olika håll i landet, i syfte att stödja drabbadeföräldrar, men också för att ordna träffar, utflykter,föreläsningar med forskare m m. Ett bra samarbete haretablerats med sjukvården och dess personal.För de drabbade anhöriga är plötslig spädbarnsdöd entragedi och en gåta. Man ställer sitt hopp till forskningen,som pågår på olika håll i landet. Den behöver förstärkningom sjukdomens orsaker skall kunna spåras inom rimlig tid.Det är också viktigt att sjukvårdens personal informeras omdenna gåtfulla sjukdom och om de svåra påfrestningardödsfall innebär för de anhöriga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad forskning kring sjukdomenplötslig spädbarnsdöd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjukvårdens behov avinformation om sjukdomen.
mot · GF02So406 · 1992-01-27 00:00:00 — Barn med reumatiska sjukdomar behöver en bättrevård. Juvenil Kronisk artrit (JCA) är ett samlingsbegreppför olika former av reumatism hos barn. Inom begreppetryms undergrupper, som skiljer sig beträffandesjukdomsintensitet, utbredning av ledengagemang ochprognos . Det finns ca 1300 barn och ungdomar (0--) inom denna diagnosgrupp. Ca 180--200 nyinsjuknarvarje år. hör också barn ochungdomar med olika former av kollagenoser(bindvävssjukdomar). Ca 20 barn nyinsjuknar inom dennadiagnosgrupp varje år.För att minimera sjukdomens negativa inverkan påbarnets välbefinnande och utveckling, fysiskt såväl sompsykiskt, är det av största vikt att man tidigt ställer rättdiagnos och ger ett adekvat omhändertagande på rättvårdnivå.I detta sammanhang vill jag påminna om att har beslutat att utlysa till ett nordisktreumatikerår. Syftet med det nordiska reumatikeråret är attöka kunskaperna om orsakssambanden, förbättrabehandlingsmetoderna samt lyfta fram den reumatiskaforskningen. har rekommenderat denordiska länderna att på nationellt plan säkerställagenomförandet av det nordiska reumatikeråret.I behövs ett nationellt centrum förbarnreumatologi. Uppgiften för denna enhet bör varaövergripande och samordnande när det gäller forskning,utveckling och undervisning samt vara en resurs för demycket få och särskilt vårdkrävande patienter, som inte kanerbjudas adekvat vård på regionnivå.På regionnivå behövs, förutom en barnöverläkare medsärskilt ansvar för barnreumatologin inom regionen,barnprofilerad ortoped, handkirurg, ögonläkare,tandläkare och hudläkare. I teamet bör också sjukgymnast,arbetsterapeut och kurator ingå.På länsnivå bör alla barn med reumatism ha enbarnläkare som patientansvarig läkare. Vid varje barnklinikbör det finnas barnläkare profilerad inom barnreumatologioch kring honom ett motsvarande team som på regionnivå.Det krävs omfattande och fortlöpandeutbildningsinsatser på alla nivåer och till samtliga berördayrkeskategorier. För att rikskliniken, som har detövergripande ansvaret för forskning, utveckling ochutbildning, skall kunna fylla denna funktion bör enprofessur inom ämnesområdet pediatrisk reumatologiövervägas.Folkpartiet liberalerna har i kampen för ''det glömdaSverige'' vid upprepade tillfällen lyft fram de ''grå''sjukdomarna -- långvariga medicinska handikapp, som intelåter tala om sig genom dramatiska ingrepp eller dödligtförlopp. Gemensamt för de ''grå'' sjukdomarna är behovetav kontinuerlig kontakt med sjukvården och bristandetillgång till specialistvård. Reumatism är ett typiskt exempelpå en sådan sjukdom. Inte minst när det gäller vården avbarn med reumatism är bristerna stora både organisatorisktoch resursmässigt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förbättrad vård avbarn med reumatiska sjukdomar.
mot · GF02So407 · 1992-01-27 00:00:00 — fattade ett beslut om förbud motvissa dopningsmedel (1991/92: SoU7, RD 44). Informationom dessa medel har utarbetats av Apoteksbolaget,och idrottsrörelsen.Dopningsfrågan är emellertid inget exklusivtläkemedels- eller idrottsproblem utan ett samhällsproblemav större omfattning. Legalt säljs alla möjliga produkter,t.ex. RX Optimizer som innehåller aminosyror ochspårmetaller samt ''Olympic '' som också innehållerolika äggviteämnen. I reklamen anges att medlen skallanvändas för att ge optimal styrka och muskeltillväxt.Många ungdomar som ägnar sig åt body-building ochidrott använder sig av dessa medel trots att det saknasvetenskapligt grundad dokumentation om att preparatenhar effekt. bibringas ungdomarna en uppfattningatt man inte kan nå resultat enbart med träning utan måstekomplettera med preparat av olika slag. De här preparatenär sannolikt både ofarliga och ineffektiva men har manbörjat använda konstlade medel för att uppnå bättreprestationsförmåga ligger steget att börja brukafarmakologiskt aktiva preparat snubblande nära.För att möta detta problem bör barn och ungdomarinformeras om att man inte skall försöka uppnå fysiskutveckling och förbättrade prestationer med hjälp av olikakonstgjorda preparat. Informationen kan förmedlas genomett flertal olika kanaler såsom lärare, idrottsledare,föräldrar m.fl. men för att kunna ge information måste manha tillgång till kunskapsunderlag.Jag anser därför att läkemedelsverket utöver attinformera om läkemedel och dopning och dopningsmedlenseffekt på hälsan bör ta fram information om den flora avpreparat som inte har farmakologiska effekter och som ärmer av naturmedelskaraktär. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om preparat som ges iprestationshöjande syfte.
mot · GF02So408 · 1992-01-27 00:00:00 — Säkerhet för personer med epilepsi Utöver förstärkningar av den medicinska delen avepilepsivården bör ökad uppmärksamhet riktas mot densociala sidan.Svårighetsgraden av sjukdomen varierar hos olikaindivider, men mer allmänna problem är skador vid anfall,social isolering, problem med transporter och eget boende.Ca 2 000 allvarliga skador drabbar personer med epilepsivarje år. Det kan gälla brännskador, benbrott, tandskadoroch drunkningstillbud. De allra flesta skadorna uppstår ihemmet. Säkerhets- och anpassningsåtgärder är eftersattatrots att en miljö utan aggressiva miljödetaljer skulleminska skaderiskerna. I många fall är det dessutom frågaom mycket enkla åtgärder.För att undvika social isolering är det av vikt att mansjälv kan välja sin bostad och känna sig trygg där. Dettakräver anpassningsåtgärder och tekniska hjälpmedel t.ex. iform av olika larmsystem. Det kräver också att man kanomfattas av samhällets olika stödformer när det gällertransporter eftersom personer med grav epilepsi inte kanerhålla körkort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för ökadsäkerhet och trygghet för personer med epilepsi.
mot · GF02So409 · 1992-01-27 00:00:00 — I §3 HSL slås fast att hälso- och sjukvården skall vara avgod kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet ivård och behandling.Många människor arbetar inom området kost--hälsa--sjukdom. Graden av yrkeskunnande och kompetensvarierar avsevärt. Det förekommer ett mer eller mindreoseriöst och godtyckligt tyckande ifråga om sambandetkost--hälsa.Det är viktigt att kvaliteten i kostrådgivningenupprätthålls. Det gäller såväl det faktiska innehållet irådgivningen som de metoder som används för attgenomföra den livsstils- och attitydförändring som oftakrävs för en bestående koständring.Att ge kostbehandling till svårt sjuka människor är ettmycket ansvarsfullt arbete. Likaväl som det krävs ansvar förmedicinska åtgärder vidtagna av läkare, sjuksköterskor,sjukgymnaster och logopeder bör det ställas samma krav påkostbehandling.Insikten om kostens betydelse för hälsan och behovet avkostrådgivning ökar bland allmänheten. Sambandet mellankost och hälsa är mycket komplicerat. Kostbehandling föratt förebygga eller behandla sjukdom förutsätter despeciella kunskaper som genomgången och godkänddietistutbildning ger.Dietistutbildningen är den enda näringsterapeutiskautbildningen med medicinsk inriktning i . Denstatliga dietistutbildningen tillkom 1978 och omfattar 120poäng, dvs. Utbildningen ges viduniversiteten i , och . näringslära, fysiologi, dietik, sjukdomslära ochpsykologi. Möjlighet till påbyggnad finns (40 poäng).För närvarande finns ca 400 dietister i . Årligentillkommer 30 yrkesutövare med dietistexamen. av dietisterna är verksamma inom den offentligavården.Dietistkåren har förpliktat sig att följa Socialstyrelsensoch kost- ochnäringsrekommendationer. Detta är den bästa garantin föratt patienterna ges kostbehandling enligt vetenskap ochbeprövad erfarenhet. Därigenom garanteras också attbehandlingen förbättras i takt med att kunskaperna i dessafrågor ökar.Medlemmarna i har ocksåålagt sig att följa vissa etiska regler. Om en legitimering avdietistkåren genomförs skulle dessa krav kunna hävdas frånstatens sida för patientens bästa.Endast en legitimation baserad på adekvat utbildning,krav på dokumentation och etiska regler gör det möjligt attutkräva det ansvar som behövs. Det gör det också möjligtatt beivra oseriös och okunnig yrkesutövning som kan sättamänniskors liv och hälsa i fara.Dietister utbildade i har kunskaper som väl är iparitet med utbildningen i många andra länder däryrkeskunnigheten legitimerats. I internationell konkurrensvore en legitimering av yrkeskompetensen en styrka.Ett skydd för dietistens yrkestitel genom en legitimeringskulle ge det formella erkännandet av det viktiga arbetedietisten utför.Dietister som genomgått den treårigadietistutbildningen vid universiteten i , ellerGöteborg och avlagt godkänd examen bör ges rätt tilllegitimation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om legitimering av dietister.
mot · GF02So410 · 1992-01-27 00:00:00 — Underrättelseskyldighet vid rättsmedicinsk undersökning En pojke dör i sitt hem.Fadern är vid tillfället ensam med barnet. Pojken förs tillortens lasarett, där man konstaterade att han var död.Fadern förklarar för läkaren att barnet inte får röras förränmodern tagit avsked av detta. Läkaren underrättarpolismyndigheten om dödsfallet och anmälan sker i vanligordning. Fadern ger sig av för att hämta modern tilllasarettet.Då de båda föräldrarna återkommer till lasarettet får detill sin förfäran besked om att barnets kropp förts iväg förobducering, s.k. fullständig dödsorsaksundersökning.Detta medför att modern inte kan ta avsked av barnet pådet sätt hon önskat. Föräldrarna ifrågasätter ompolismyndigheten förfarit riktigt, då man beslutat omrättsmedicinsk undersökning utan att ha undersökt ommodern varit underrättad och givits tillfälle att ta avsked avbarnet. Föräldrarna anmäler polismyndigheten till JO,vilken bl.a. uttalar följande:Polisens uppgift att utreda dödsfall är inte begränsad tillfall då brott kan misstänkas. Även utan sådan misstankeåligger det polismyndighet i de fall då dödsbevis inte kunnatanskaffas på annat sätt, att enligt 14§ begravningskungörelsen (1963:540) se till attdödsorsaken blir utredd och att dödsbevis lämnas tillpastorsämbetet. Föreskrifter för sådan undersökning somdödsbevis skall grundas på finns intagna i socialstyrelsensföreskrifter om dödsbevis m.m. (SOSFS 1989:34).De rättsmedicinska undersökningsformerpolismyndigheten vid utredning av dödsfall har att väljamellan är rättsmedicinsk obduktion, fullständigdödsorsaksundersökning och enkeldödsorsaksundersökning. För rättsmedicinska obduktionerfinns särskilda bestämmelser i kungörelsen (1973:710) omrättsmedicinsk obduktion. Dessa kompletterades avsocialstyrelsens cirkulär med föreskrifter om förfarandet vidrättsmedicinsk obduktion m.m. (MF1975:12).Föreskrifterna är i princip tillämpliga även vid fullständigoch enkel dödsorsaksundersökning i den mån inte enklareförfaranden är särskilt medgivna i dessa fall. Någonskyldighet att underrätta anhörig till avliden person innannågon av ifrågavarande rättsmedicinskaundersökningsformer vidtas föreligger inte.JO har i ett tidigare beslut (JO:s ämbetsberättelse1979/80 s. 140 f) ifrågasatt om inte enunderrättelseskyldighet motsvarande den som gäller enligt4 § obduktionslagen (1975:191) bör införas ävenbeträffande de nu ifrågavarande undersökningsformerna.Att så sker är enligt min mening mycket angeläget.Ett barns plötsliga död är alltid en fruktansvärd ochchockartad upplevelse för föräldrarna. När sedan berördamyndigheter, helt inom lagens ramar, uppträder omänskligtmåste lagen ändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om underrättelseskyldighet vidrättsmedicinsk obduktion, fullständigdödsorsaksundersökning och enkeldödsorsaksundersökning, motsvarande den skyldighet somgäller enligt 4 § obduktionslagen.
mot · GF02So412 · 1992-01-27 00:00:00 — Under en lång följd av år har ett stort antal ledamöterfrån de sex riksdagspartierna begärt att naprapaterna skallerhålla legitimation.Den medicinen, d.v.s. naprapati ochchiropraktik, är vanligast inom den alternativa medicinen.Vid besvär med , t.ex. ryggont, upplevsden behandligen mer effektiv än den traditionellabehandlingen inom hälso- och sjukvården. Patienternavänder sig ofta till naprapater för att få hjälp ocherfarenheterna visar att patienterna oftast känner sigbesvärsfria efter behandlingen.Alternativmedicinkommittén slår fast att ett officielltsamarbete med hälso- och sjukvården är vanligast blandnaprapater framför allt inom företagshälsovården. Man harfunnit att flera hundra läkare ''hänvisar'' patienter tillnaprapater och att försäkringsbolag ersätternaprapatbehandlingar om det finns läkarremiss.Naprapaterna är en stor tillgång för samhället inte minstdärigenom att patienterna vanligen är tillbaka i arbete inomen begränsad tid. Kostnader för onödigt långasjukskrivningar minskar och patienterna besparas långa ochsmärtsamma sjukperioder.Doctors of Naprapathy utgör en väl definieradyrkesgrupp med en klar yrkesidentitet. Utbildningentillgodoser högt ställda krav vad avser patienternas säkerheti vården. En utredning, som gjorts av experter inom hälso-och sjukvården, visar att de krav som legat till grund förlegitimering av Doctors of Chiropractic, är väl uppfylldaäven för naprapater.Utbildningen till Doctor of Naprapathy är av högkvalitet med bl.a. legitimerade läkare och forskare inomskolmedicinen som lärare och bedrivs vid förnaprapati i Stockholm.Allmänhetens förtroende för naprapatin är stor ochfortsätter att växa. Naprapater är etablerade inomföretagshälsovård, idrottsrörelsen ochfackföreningsrörelsen. begär ungefär 200 000patienter behandling hos naprapat för företrädesvisstörningar i rörelsefunktionerna. 200 000 patientermotsvarar cirka en miljon behandlingar.Att undanta naprapaterna från att få legitimationinnebär inget annat än en diskriminering av ett antalmänniskor som, mot bakgrund av en omfattande ochallsidig yrkesutbildning, utövar sitt yrke på ett seriöst sätttill gagn för samhället och många vårdbehövande.Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna att full legitimation för naprapaterna bör införas utandröjsmål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Doctors of Naprapathy skallerhålla legitimation för utövande av sitt yrke inom hälso-och sjukvård.
mot · GF02So413 · 1992-01-27 00:00:00 — Komplettering av utländsk utbildning för svensk sjuksköterskelegitimation För invandrare och flyktingar med medicinskhögskoleutbildning är vägen till arbete i lång. Föratt kunna arbeta som sjuksköterska krävs svensklegitimation. Det tar 3--att komplettera en utländskutbildning till svensk legitimation.Möjligheter att inom rimlig tid återuppta ett yrke är avstörsta betydelse, dels för invandrares personligaanpassning till sitt nya hemland, dels ur samhällsekonomisksynpunkt.Vägen till legitimation är både lång och kostsam. Denutländska sjuksköterskan skall vända sig till Socialstyrelsenför att få tillstånd att komplettera sin utländska utbildningmot svensk legitimation. Efter Socialstyrelsensgodkännande väntar ett språktest i . Testetomfattar medicinsk svenska och utgör för många enstötesten eftersom det är första gången invandrarenkommer i kontakt med medicinsk terminologi. Närspråkprovet är avklarat börjar förberedelserna för ettmedicinskt kunskapsprov. anvisar litteratursom skall instuderas helt på egen hand och nio ämnen skallavtenteras vid ett tentamenstillfälle omfattande treheldagar. Provet genomförs i två gånger om åretoch invandraren har själv att bekosta såväl litteratur somuppehåll i . Efter detmedicinska kunskapsprovet återstår en kurs och tentamen iförfattningskunskap -- tre veckors heltidsstudier iStockholm. Därefter krävs praktik inom länssjukvårdenoch inom primärvården. Den enskilde måste själv skaffa sigpraktikplatser. Först efter genomgången praktik fårsjuksköterskan ut sin legitimation och kan börja arbetainom sitt yrke i . Med tanke på att den utländskasjuksköterskan inte har något stöd underkompletteringstiden och agerar alldeles ensam är kravenfrån orimliga.Kurser och tentamina finns enbart i storstäderna och detär mellan tentamenstillfällena. Undervisningenhänger inte ihop och familjelivet splittras när man skall åkaiväg på veckolånga kurser.Det saknas stödundervisning för att förbereda till detmedicinska kunskapsprovet. Det finns heller inga lärare/handledare som kan ge pedagogiskt stöd på hemorten närman kört fast att på egen hand läsa in den medicinskalitteraturen som anvisar till provet.Samtidigt har vi vårdhögskolor på flera orter i landet därman bedriver utbildning av sjuksköterskor och där detborde finnas möjlighet för utländska sjuksköterskor att fåkomplettera sin legitimation under handledning.Innebörden är inte att sänka kraven utan att underlättakomplettering till svensk legitimation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attsocialstyrelsen skall se över sina krav angåendekomplettering av utländsk utbildning.
mot · GF02So416 · 1992-01-27 00:00:00 — Legitimering av naprapater har varit ett återkommandekrav . Frågan har varit föremål förriksdagsbehandling vid ett flertal tillfällen.Den 30 maj 1989 beslöt att Doctors ofNaprapathy bör prövas avseende en legitimation ''så snarttillräckligt underlag för ett ställningstagande föreligger''(1988/89:SoU23). I betänkandet konstateras attdet inom naprapatin bedrivs ett seriöst arbete.När på nytt behandlade frågan omlegitimering av naprapater (1989/90:SoU24) hänvisadeutskottet till föregående års uttalande.Ett antal motioner i samma fråga avstyrktes av (1991/92:SoU5) med hänvisning till den nya politiskasituationen efter valet. ville inte föregriparegeringens kommande förslag på hälso- ochsjukvårdsområdet.Underlag för beslut torde finnas. Bl.a. har en opartiskutredning gjorts av en juridisk expertinom hälso- och sjukvårdsområdet. Utredningenkonstaterade att de krav som legat till grund för enlegitimation som givits Doctors of Chiropractic är väluppfyllda även för naprapater.Naprapatin är en väl etablerad vårdform i . Denintar en viktig plats som en medicinskt accepteradkomplettering av den samhällsorganiserade vården. Sedan1970 finns utbildning av naprapater vid iStockholm. Utbildningen är fyraårig och motsvarar 160universitetspoäng. Flertalet läraranställda är utbildadeläkare. Utbildningen omfattar grundmedicinska ämnen,kliniska ämnen, klinisk praktik samt examensarbete.Naprapater med denna fyraåriga kvalificeradeutbildning vid i , som haravlagt examen som Doctor of Naprapathy, uppfyller väl dekrav som gäller för en legitimation. Eftersom utbildningenär etablerad i kan följaverksamheten på nära håll och utöva kontroll.Belastnings- och förslitningsskador har under senare årökat i oroande takt. Ryggont och skador i rörelseapparatenorsakar ofta långa sjukskrivningsperioder. Naprapatinminskar lidande för tusentals människor som söker hjälp försina skador i rygg, nacke och leder. Verksamheten har nåtten sådan omfattning att den bör föras in under samhälletstillsyn.Riksdagen bör därför avgöra den segdragnalegitimationsfrågan och medge legitimering av naprapater. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om legitimering av naprapater.
mot · GF02So419 · 1992-01-27 00:00:00 — Hälsokontroller för sköldkörtelsjukdomar hos kvinnor Alla kvinnor , som söker vård på sjukhus ellervårdcentral, bör även undersökas om de har någon form avsköldkörtelsjukdom. Detta är en stor, men dold kvinnligfolksjukdom som ofta missas eller rent av nonchaleras.Vid ett forskningsprojekt vid iGöteborg fann man att 115 av 1 150 kvinnor hadeeller hade haft rubbningar i sköldkörteln. Sammaundersökning har visat att sköldkörtelsjukdomar ärbetydligt vanligare än man trott.Man har också funnit att av 2 000 manliga och kvinnligavuxna patienter från en vårdcentral fanns 19 patienter somled av sköldkörtelsjukdomar utan att deras läkare hadeupptäckt detta.Förklaringen till att sjukdomen är svårupptäckt i etttidigt stadium är att symptomen till en början kan varadiffusa. Patienterna söker för en mängd olika symptomsåsom viktrubbning, hjärtklappning, nervositet,depression, ansiktssvullnad, trötthet osv. Och patientenvanligen är en kvinna, strax , så är det inte ovanligtatt hennes symptom avskrivs som typiskaklimakteriebesvär.En tidig diagnos kan bespara människor stort lidandeoch dessutom spara pengar åt sjukvården. Den här gruppenpatienter kommer annars, eftersom de känner att deverkligen är sjuka, att uppta tid för onödiga medicinskautredningar, medicinkonsumtion och kanske sjukskrivning.Sköldkörtelsjukdom uppfyller de kriterier som kanläggas fast för att motivera allmänna hälsoundersökningar.Sjukdomen är vanlig och kan bli allvarlig. Sjukdomensförlopp är känt och det finns effektiv behandling. Däremotså finns det ännu inte någon lämplig metod, dvs både enkeloch pålitlig, för screening. bör därför få iuppdrag att redovisa förutsättningarna för allmännahälsokontroller för kvinnor och därefter lägga ettförslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att fåri uppdrag att utreda förutsättningarna för allmännahälsokontroller för tidig upptäckt av sköldkörtelsjukdomhos kvinnor .