mot · GF02Ub553 · 1992-01-27 00:00:00 — Rättvis fördelningUtbyggnaden av den högre utbildningen och forskningenär, som påpekat , alldeles nödvändigeftersom har för få personer med akademiskutbildning. Den utbyggnad med 12.000 årsstudieplatserunder den kommande treårsperioden som föreslås i åretsbudgetproposition ligger i linje med vad tidigareföreslagit i motioner till riksdagen.Det räcker inte med att satsa tillräckligt med resurser påutbildningsväsendet. Resurserna måste också fördelasrättvist över hela landet så att utbildningsutbudet blirtillgängligt för alla.Utbildningsväsendets utformning är avgörande såväl förden regionala utvecklingen som för den enskildesmöjligheter att förverkliga sina intressen och ambitioner.Resurserna skall bidra till att främja en regional utvecklingsom i sin tur kan motverka och vända nuvarandefolkomflyttning och koncentrationspolitik.Denna syn på kunskapsförmedlingens ochkunskapsutvecklingens centrala roll för landets och länetstotala utveckling, för möjligheterna att skapa en regionalbalans, för den enskildes utvecklingsmöjligheter och förmöjligheterna till social utjämning i vårt samhälle, ärgrunden för att prioriterar insatser för utbildningoch forskning framför andra samhällsområden.Regionala högskolor -- en resurs i regionalpolitikenDet är av stor betydelse för en utvecklad infrastrukturöver landet att de små högskolorna stärks. De småhögskolornas fördelar -- en liten obyråkratisk organisationoch möjligheter till lokala kontakter -- måste tas tillvara. Dehar också betydelsefulla uppgifter för kompetens ochkunskapsspridning i samarbete med näringslivet i deregioner där de verkar.För läns del är det av såväl utbildningspolitiskasom regionalpolitiska skäl av synnerlig vikt att högskolaninte bara får behålla sin nuvarande kapacitet och profil utanockså ges möjligheter och resurser att breddas, fördjupasoch vidareutvecklas inom områden som miljö, teknik,naturvetenskap, ekonomi och turism.När det gäller andelen högskolenybörjare i promille avbefolkningen ligger län på näst sista platsen i riket.Högskolan i vårt län måste fungera som en stimulerandefaktor för såväl individ som samhälle och näringsliv. Denbidrar därför på ett avgörande sätt till utvecklingen av länet.För att högskolan i skall kunna fylla denna för länetså viktiga funktion även är det av avgörandebetydelse att ökade resurser tillförs högskolan så att dessutbildningsbas kan breddas och fördjupas. Om inte, ärrisken stor att ungdomsflykten från länet fortsätter. Denungdomsflykt som under den senaste 10-årsperiodenresulterat i att över 18 000 ungdomar tvingats flytta till iförsta hand orter med differentierad högre utbildning.Denna förödande utveckling måste givetvis stoppas ochvändas. Ett av medlen, men ett med avgörande betydelse,är en starkare och bredare högskola i länet. En lokalt ochregionalt förankrad högskola, som har möjligheter att bådefå stimulans och ge stimulans i regelbundna kontakter medregionens näringsliv, arbetsmarknadens organisationer,kommuner, landsting och utvecklingsfond.Utbildningsnivån inom industrin i länet behöver höjas.Kompetensstrukturen i företagen och arbetskraften harstor betydelse. Den berör mottagningskapaciteten iföretagen, förmågan att tillgodogöra sig information ochnya kunskaper samt möjligheterna att utnyttja kunskaperoch information på ett relevant sätt.Bilden över utbildningsnivån hos personal inomindustrin visar att läns andel av arbetskraften medteknisk högskoleutbildning harminskat relativt i riket. I riket har andelen ökat med 9%.Den tekniska vidareutbildningen måste prioriteras inomlänet. Kreativa miljöer förutsätter tillgång till kompetensoch kunskap. län har få företag med högteknologisk nivå. Andelen högutbildade och särskiltkvalificerade tekniker är relativt sett låg. För att kunnavända länets negativa utveckling är det nödvändigt att satsapå utbildning på alla nivåer.I första hand gäller det utbildningarna tillverkstadsingenjör, företagsingenjör och i industrielldatorteknik samt ekonomiutbildning. Dessa utbildningaranknyter till länets struktur och bör därför på kortare siktkunna ge snabb effekt.Länets tekniska resurser inom energisektorn bör stödjastill forsknings- och utvecklingsarbete kring övergång tillförnyelsebara energikällor, vilket kommer att medförabehov av såväl nya produkter som nya företag.Utvecklingsfond, länsstyrelse, högskola och regering harhär ett stort ansvar för genomförandet. Med målmedvetensatsning utgör denna inhemska framtidssektor en storutvecklingspotential, såväl ur sysselsättningsmässig som urekonomisk-ekologisk synpunkt.ForskningForskningsanslaget till utgör endastnågra procent av den totala budgeten. Vid universiteten ärfördelningen mellan anslag till grundutbildning ochforskning jämn.Det är viktigt att även de mindre högskoleenheterna,som , får fasta forskningsresurser för att ge stimulanstill grundutbildning och möjliggöra för studerande somavslutat grundutbildningen att fortsätta som forskare vidsamma högskola. Knytningen till de mindrehögskoleenheterna bör ge möjlighet till en inriktning avforskning mot lokala och regionala problemställningar.Forskningen kan därmed utgöra ett stöd för regionensnäringsliv och därmed för regionen som helhet.Fasta forskningsresurser bör kunna etableras vid deregionala högskolorna inom sådana områden där de byggtupp en särskild kompetens. Forskningen kan då byggavidare på den FoU-verksamhet som redan etablerats medutgångspunkt i den profilering som är kännetecknande förrespektive högskola. Därmed får man en naturligförankring i den omgivande regionens näringsliv och ettömsesidigt utbyte av satsade resurser.Vid högskolan i har särskilt forskningen kringden miljön tilldragit sig berättigat intresse. Isamarbete med Askölaboratoriet, knutet till Stockholmsuniversitet, bedriver nu ett tiotal forskare vid högskolan ettframgångsrikt arbete.För att fullgöra högskolereformen och kunna erbjuda ennationellt likvärdig kvalitet på högskoleutbildningen måstepermanenta forskningsresurser ställas till förfogande.En forskningsorganisation -- Sydostuniversitetet bör --utgöra en utbildningsbas för att bära en sådan förstärkningav forskningsresurserna. Organisationen innebär ensamverkan mellan högskolorna i , ochKarlskrona med en gemensam fakultet för forskning ochforskarutbildning.I en gemensam motion med () somförsta namn och undertecknad av samtligariksdagsledamöter från H-, G- och K-län utvecklas närmaretankarna bakom Sydostuniversitetet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvis fördelning avutbildningsresurserna till län,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av fastaforskningsresurser till högskolan i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan mellan högskolorna isydost i ett Sydostuniversitet.