mot · GF02Sk673 · 1992-01-27 00:00:00 — Länsmuseerna -- ''Det svenska museiväsendets ryggrad''Så rubriceras länsmuseerna i Statens kulturråds rapport''Att vidga deltagandet i kulturlivet''. Länsmuseerna harockså fått betydanderesurstillskott genom en höjning av de statligagrundbeloppen, vilket också redovisas i åretsbudgetproposition, bilaga 12, under avsnittet B 38, Bidragtill regionala museer.Denna kulturpolitiska satsning som tillkommit bl a föratt stärka museernas verksamhet riktad mot barn- ochungdomskultur, miljövård, kulturmiljövård ochkonstbildning hotas nu emellertid genom effekterna avskatteomläggningen som trädde i kraft l99l.Bakgrunden till att länsmuseerna drabbas av momsen äratt de är organiserade som stiftelser (i två fall dockföreningsägda) och inte som sina stiftare, landsting ochkommuner, har avdragsrätt för ingående moms.Olikheterna inträdde med skattereformen. Stiftelseformenbefanns efter moget övervägande på l970-talet, när denstatliga kulturpolitiken lades fast, vara den lämpliga församhällsägda institutioner. Museerna har därmed byggtsupp i ett långsiktigt perspektiv. Därför är det orimligt attavdragsrätt för ingående moms kan orsaka upplösning avstiftelserna.Hur momsen drabbar länsmuseiverksamhetenDen som är skattskyldig får dra av ingående skatt påkostnader i verksamheten. Museiverksamheten är iMomslagen (ML) undantagen från skatteplikt. Dettainnebär att ingen avdragsrätt föreligger för självamuseiverksamheten. Det innebär i sin tur att momsenbelastar verksamheten som en kostnad.Med de förändringar som genomförts i ML den 1 januaril99l, har länsmuseerna belastats av momskostnader på bl atjänster som revision, persontransporter, bevakning,teletjänster, fastighetsförvaltning och fastighetsskötsel,samt varor som fjärrvärme, renhållning, energi och vatten.Skatteplikt har också införts för fastighetsägare som iegen regi utför skattepliktiga tjänster på sin fastighet.Som ägare till fastigheter drabbas länsmuseerna avuttagsbeskattning på lönekostnader avseendelokalstädning, fönsterputsning, renhållning eller annanfastighetsskötsel, fastighetsunderhåll och reparationer.Länsmuseernas blandade verksamhet leder tillmomskrångelLänsmuseerna har verksamhetsområde som omfattarsåväl skattepliktiga som skattefria delar, s k blandadverksamhet. Skattepliktiga delar för länsmuseerna ärförsäljning av böcker, vykort och souvenirer, försäljning imuseikaféet, tillhandahållandet av tjänster i form avuppdrags- och konsultverksamhet, t ex arkeologiskauppdrag och byggnadsantikvariska tjänster.För att få avdragsrätt för del av kostnaden av ingåendeskatt som avser gemensamma förvärv, skall fördelning skeefter skälig grund (förhållandet mellan skattepliktig ochskattefri omsättning, använd lokalyta eller dylikt).Det är svåra gränsdragningsproblem förskattemyndigheterna med tanke på den breda verksamhetsom länsmuseerna bedriver. Det medför omfattandeutredningsarbete och förhandling med momsenheterna.Det innebär att momsredovisningen är en ur administrativsynpunkt krånglig apparat med en mängd schabloner förmomsavdrag. Skälig grund kan vara svår att bedöma. T exhur stor del av momskostnaden på fjärrvärme belöper sigpå kaféet, receptionen och de rum där arkeologerna sitter.Storleken på omsättningen varierar också mellan åren.Momsen leder till skatteplaneringEfter skattereformen har länsmuseernas huvudmän,landsting och kommuner, fått andra, liberalare momsreglerän länsmuseerna. Detta har föranlett huvudmännen attöverväga ändrat huvudmannaskap, överlåtelse avmuseernas fastigheter och samlingar till kommun ochlandsting. För huvudmännen innebär detta att anslagen tilllänsmuseerna kan minska med momsbeloppets storlek. Förexempelvis innebär det attlandstinget sparar en miljon. Även en del av länsmuseernasstatsbidrag går tillbaka till staten i form av moms.Bohusläns museum fick l99l fem nya grundbelopp, d v sdrygt . förlorade man påmomsen.Momskarusellen leder till att staten förlorarmomsinkomster som länsmuseerna upphör attvara självständiga och fria kulturinstitutioner. Detta kanknappast ha varit statens avsikt när bestämmelserna iskattereformen infördes.Skatteplanering leder till ofria länsmuseerNy Demokrati anser att de regionalakulturinstitutionerna ska vara självständiga enheter. Dettaär en viktig kulturpolitisk fråga. Avlyftande av moms, d v sskatteplanering, kan inte accepteras som skäl för attförändra länsmuseernas huvudmannaskap.Södermanlands museum, som förlorat sinsjälvständighet under närmast konfiskatoriska former ochuppgått i en landstingskommunal kulturstiftelse, är ettavskräckande skådeexempel på vad som händer när museetblir en avdelning i . Då inträder politisering ochökad byråkrati. Statsbidragen används inte heller på det sättsom föreskrivs.Ytterligare en aspekt som bör beaktas i dettasammanhang är vad som kommer att hända medlandstingen . De kanske upphör att existera. I ettsådant osäkert läge borde inte staten tillåta attlänsmuseerna ges avdelningsliknande status i landstingen.Museerna, som många byggts upp under , bär i sigett kulturarv. Detta bör ses i ett långt perspektiv.FörslagNy Demokrati finner det rimligt att länsmuseerna , d vs de regionalt verksamma museer som regeringen förklaratberättigade till statsbidrag och som också uppbär bidragfrån landsting och/eller kommun, i momshänseendebetraktas som kommunala förvaltningar. De bör behandlasenligt de skatteregler som gäller för verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om momsreglerna måste ändras tillförmån för länsmuseerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att länsmuseerna skall varasjälvständiga och fria kulturinstitutioner.1