mot · GG02Sf3 · 1992-10-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:7 Rätten till folkpension m.m. Regeringen föreslår i propositionen ett nytt system förberäkning av folkpension. Enligt förslaget skall folkpensionberäknas enligt två alternativa regler: antingen i förhållandetill tid för bosättning i eller i relation till antalet årför vilka tillgodoräknats ATP-poäng. Den regel som ger detför den pensionsberättigade mest förmånliga resultatet skalltillämpas.I samband med detta föreslås ändrade regler också förinvandrare. Regeringen föreslår att den som beviljatsuppehållstillstånd i som konventionsflykting ochden som beviljats uppehållstillstånd somkrigsvägrare eller de facto-flykting vid beräkning av pensionenligt bosättningsregeln som bosättningstid i fårtillgodoräknas även då han varit bosatt i sitt tidigarehemland eller i annat hemland eller i annat land i vilket hanerhållit tillfälligt skydd. Han tillgodoräknas så stor del avbosättningstiden i hemlandet (eller i det andra landet) sommotsvarar förhållandet mellan å ena sidan den tid han varitbosatt i från det att han först ankom hit till landetoch å andra sidan hela den faktiska tiden från förstaankomsten hit. Vid beräkningen bortses dock frånbosättningstid i hemlandet för vilken föreligger rätt tillpension från hemlandet.Enligt nuvarande regler har alla svenska medborgaresom är bosatta i landet rätt till folkpension. Sådan rätttillkommer också utländska medborgare och statslösa, somvarit bosatta här efter varav minst 5år före ansökan.Med det föreslagna systemet bortfaller eller inskränksfolkpensionen för en stor mängd äldre människor, såvälsvenska som utländska medborgare. Det gäller deinvandrare som inte svarar mot propositionensundantagsregler och som kommer från länder där de inteintjänat till överförbara pensionsrättigheter ellersom i övrigt täcks av konventioner med andra länder. Detgäller även svenska medborgare som återinvandrar tillSverige i länder som saknar utveckladepensionssystem.Hur stor denna grupp är framgår inte av propositionen,men det förefaller troligt att det handlar om flera tiotusentalmänniskor. Enligt statistik från statens invandrarverk fick18 663 asylsökande uppehållstillstånd i under år1991. Av dessa utgjorde konventionsflyktingarna bara 8procent. Andelen krigsvägrare och de med flyktingliknandeskäl utgjorde tillsammans . fickdäremot stanna av humanitära skäl och hör därmed till dengrupp som får sämre pensionsförmåner om de är äldre vidankomsten till . En annan grupp invandrare somockså kommer att drabbas är de som kommit till Sverigesom nära anhöriga. utgjorde dessa 21 230personer. I denna grupp finns ofta personer som är äldreoch inte hinner kvalificera sig för svensk folkpension.Merparten av dem kommer från utomeuropeiska ländersom har betydligt lägre pensionsförmåner vilka är svåra attöverföra hit.Förlorar dessa människor en statlig grundtrygghetkommer de i många fall att hänvisas till kommunalsocialhjälp. Detta framstår av flera skäl som olyckligt --först och främst för den enskilde själv. Folkpensionen geren trygg och psykologiskt tillfredsställande försörjning. Attunder hela sin ålderdom vara hänvisad till socialbidrag ärlångt mer påfrestande.I andra hand finns det kommunalekonomiska effekteratt beakta. Någon större besparing från ett samlat offentlig-ekonomiskt perspektiv uppstår knappast genomförändringen, utan i huvudsak blir det en omfördelningmellan staten och kommunerna. Belastningen i denkommunala sektorn blir därtill ojämn eftersom vissakommuner är mer invandrartäta än andra.En sista faktor att ta hänsyn till är att ökade kommunalautgifter för invandrare alltid har en tendens att underblåsautlänningsfientliga stämningar. Det är av detta skäl somsvensk flyktingpolitik i så stor utsträckning bygger på engemensam, statlig finansiering.Starka skäl talar därför för att det statliga grundskyddetför den här berörda gruppen på ett eller annat vis bordeåterställas. Motargumentet att detta skulle strida mot är inte särskilt övertygande. Kan det enligt dettaavtal finnas ett kommunalt grundstöd för äldre(socialhjälpen) är det obegripligt varför det inte i ställetskulle kunna finnas ett statligt grundstöd, t.ex. i form avnågon bottengaranti som utfaller när vissa villkor avseendevistelsetid i landet är uppfyllda men rätt till pension ändåinte föreligger.Effekterna av den reform som föreslås i propositionen ärenligt min uppfattning inte tillfredsställande för äldreinvandrare och återinvandrare. En utredning av frågan tersig därför motiverad. Problemet har beröringspunkter medden översyn av socialtjänstlagen som f.n. pågår, menregeringen bör stå fri i valet mellan att anförtro uppgiften åtdenna kommitté och att tillsätta en särskild utredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning av fråganom äldre invandrares och återinvandrares ekonomiskaförsörjning.