mot · GF02Kr411 · 1992-01-27 00:00:00 — Anslag till folkbildningen m.m. I årets budgetproposition planeras mycket kraftiganedskärningar av det statliga stödet till folkbildningen ilandet. Detta kommer bl.a. att drabba studieförbundenmycket hårt. Totalt läggs förslag om mycket drastiskanedskärningar och förändringar, som kan slå ett rejältdråpslag mot folkbildning, kultur och vuxenutbildning överhuvud taget.För ABF men också andra studieförbund är detta enfråga om demokratiska rättigheter. De förslag omnedskärningar som finns i budgeten kommer att drabbaredan hårt ansatta grupper, såsom korttidsutbildadekvinnor, handikappade, pensionärer, invandrare,arbetslösa och långtidssjuka.Handikapprörelsen som har en mycket omfattandestudieverksamhet har i årets budget fått ökatorganisationsstöd (+ 29 milj.kr.). Detta är bra, men är,enligt vår uppfattning, bara en liten del i förhållande till deförsämringar som anslagen till folkbildningen innebär.Minskningen av stödet till kommunerna som aviserasinnebär ytterligare risker för försämringar när det gällervillkoren för folk- och vuxenutbildningen.Budgetpropositionen och folkbildningenFolkbildningsanslaget minskar med 300 milj.kr. ellerdrygt 14 %.Korttidsstudiestöd och internatbidragminskas med 150 milj.kr. och möjligheten till kollektivaansökningar slopas.MBL-medlen skall successivtavvecklas med början 1 juli 1992.Stödet tillcentralkursverksamheten på 43,3 milj.kr. avvecklas.Bidraget till komvux minskas med 350 milj.kr.Detta är ingenting annat än ett dråpslag motfolkbildningen och vuxenutbildningen. För osssocialdemokrater är det i högsta grad oacceptabelt. Men detborde vara så, att också andra partier reagerade. I där olika bildningsorganisationer finnsmed är man överens om att detta är ett hårt slag mot folk-och vuxenutbildningen.I deltar ca 300 000 deltagare istudieverksamheten, ca 50 000 i kulturgruppsverksamhetoch ca en miljon i olika kulturarrangemang inomstudieförbunden. Ca 16 000 är anställda i studieförbunden.Till detta skall läggas en omfattande kortkursverksamhettillsammans med olika medlemsorganisationer, som utgörryggraden i svensk folkbildningsverksamhet.När det gäller folkhögskoleverksamheten i så ärdenna mycket omfattande, tillsammans tolv skolor.Dessutom är det så att flertalet av folkhögskolor ärmera känsliga än för landet i övrigt. Skälet för detta är attde ''bara'' har en stödförening och inte någon ekonomisktstark organisation bakom sig. Hela sex av skolorna ärföreningsstödsägda. Antal kursdeltagare på långa kurser är1991/92 ca 2 000. Antal verksamhetsvolym uttryckt ielevveckor är ca 76 000, vilket motsvarar av dentotala verksamhetsvolymen för alla folkhögskolor i landet.Regeringsförslaget innebär ca -- 10 milj.kr. för skolorna.Den folkbildningsreform som beslutades innebarbl.a. attFolkhögskolor och studieförbund fastställersjälva utifrån de ramar och riktlinjer som återfinns ifolkbildningspropositionen och riksdagsbesluten de egnamålen för sin verksamhet.Statsbidrag utgår i form avtreåriga budgetramar med löne- och prisomräkning åren tvåoch tre.Verksamheten utvärderas somgrund för medelstilldelningen nästkommande treårsperiod.Dessa beslut är väl förankrade och därmed accepteradeav folkhögskolorna. De omfattande försämringar som nuföreslås är ingenting annat än ett grundskott mot densvenska modellen i dessa frågor.Den borgerliga regeringen har sagt att den vill höjakunskapsnivån i samhället. Dess praktiska politik rimmarilla med de förslag till förändringar som föreslås.Vid internationella jämförelser av utbildningsväsendetbrukar utländska betraktare alltid framhålla att haren unik fördel genom sitt väl utbyggda system förvuxenutbildning och folkbildning. Genom folkbildningen,folkhögskolorna och den kommunala vuxenutbildningenkan stora grupper av befolkningen få en återkommandeutbildning som är anpassad till individuella behov ochförutsättningar.För många korttidsutbildade är en folkhögskolekursförsta steget till en vidare utbildning, antingen till engymnasieexamen eller en högskoleutbildning.Folkhögskolans fria studieformer gör den särskilt attraktivför dem som vill skaffa sig egna perspektiv och förbättra sinallmänbildning. För många ungdomar som av skoltröttheteller annan orsak slutat gymnasiet innebärfolkhögskolan en andra chans. För många kvinnor som varithemma med barn och har svårt att skaffa sig ettförvärvsarbete ger folkhögskolan kompetens för ettframtida yrkesliv.För socialdemokratin är det självklart attutbildningsväsendet skall ses i sin helhet. Ett bra samspelmellan skola, högskola, vuxenutbildning och folkbildning ärförutsättningen för att utveckla kunskap och kompetens ihela samhället.Oacceptabelt budgetförslagVi anser, i likhet med vad som framförs i densocialdemokratiska partimotionen, att mot denna bakgrundden borgerliga regeringens förslag att kraftigt minskaanslagen till folkbildningen är oacceptabelt. De senasteåren har redan anslagen från stat, kommun och landsting tillstudieförbund och folkhögskolor dragits ned.Vi har förståelse för att alla statsutgifter i kärvtbudgetläge måste prövas noga, men regeringens förslag ärav den arten att det drabbar själva kärnan i folkbildningen.Följden av regeringens förslag skulle bli att tusentalsstudiecirklar ställs in, tusentals kulturarrangemang aldrigkommer att äga rum och att folkhögskolan tvingas avvisaelever. För lärare, konstnärliga yrkesutövare ochcirkelledare leder förslagen till arbetslöshet och förloradeinkomster. För vidkommande skulle det borgerligabudgetförslaget innebära svåra konsekvenser för såvälfolkbildningen som folkhögskolorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av medel för att räddafolkbildningen i ,2. att till Bidrag till folkbildningen /93 anvisar 250 milj.kr. utöver vadregeringen föreslagit eller 2 .