mot · GF02Ub17 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. I regeringens proposition 1991/92:75 föreslås en radförändringar inom svensk lärarutbildning.Satsningar på det grundläggande utbildningsväsendet ärbland de främsta insatser för framtiden som måste ske i vårtsamhälle. Vi finner det angeläget att understryka vikten avdetta. Varje strävan att säkerställa kvalitet ochutvecklingskraft i vårt skolsystem måste ses som engemensam infrastrukturell angelägenhet.Inledningsvis kan dock konstateras att regeringen harvalt att vara återhållsam med sina insatser för norra gäller såväl utbyggnad av grundskollärarlinjen medinriktning mot årskurserna 1--7 som utbildningen medinriktning mot årskurserna 4--9. De resurser som satsats inorra koncentreras till universitet.Regeringen har uppenbarligen inte strävat efter en nationellbalans vad avser utbyggnad av grundskollärarutbildning.Andra regioner än mellersta har prioriterats.1. Behovet av en satsning på MittsverigeDå de av regeringen redovisade problemen kringframtidens lärarrekrytering är allvarliga inte minst imellersta är det väsentligt med snara satsningar pålärarutbildning även i denna region. Regeringens rädsla föratt satsa på den mellannorrländska regionen är svår attförstå, särskilt som högskolan i /visatgoda resultat både vad avser rekrytering (distansstuderandeinräknade) till och modernisering av lärarutbildningen inomramen för sin utbildning av grundskollärare med inriktningmot årskurserna 1--7. Högskolan är därtillkompetensmässigt väl för att även ge lärarutbildningmed inriktning mot årskurserna 4--9.Den region där högskolan i /harprimärt ansvar för lärarutbildning och som ofta benämnsMittsverige består av och länsamt norra . Regionen har mångainterregionala samband och består av drygt 400.000innevånare. Förutom de utmaningar som den aktuellalågkonjunkturen medför pågår en omfattandestrukturomvandling inom näringslivet i Mittsverige. Desnabbt förändrade villkoren för basnäringarna i landet slårsärskilt hårt i denna region.Vi betraktar en utbyggnad av lärarutbildningen somfundamental i sammanhanget. Lärarutbildning måste sessom en del av den infrastrukturella basen. Denna är avsärskild betydelse i en region utsatt för genomgripandestrukturomvandling. Kompetensnivån inom befolkningenmåste höjas. En satsning på utbyggnad avgrundskollärarutbildning i Mittsverige bör därför ses somen betydelsefull nationell angelägenhet.2. Högskola med erfarenhet av effektivtresursutnyttjande, okonventionella grepp och brakompetensbas inom lärarutbildningVid högskolan i /har man tidigtförstått de strukturella problem som här redovisats. Denhar sedan sin tillkomst 1977 medvetet satsat på att effektivtkunna bidraga till kompetensutvecklingen i regionen ochskapa en kultur för högre utbildning och forskning genomflexibla och ofta okonventionella sätt att möta olikaproblem. Detta har resulterat i att högskolan har enintressant profil med angelägna och kvalificerade programför högre utbildning och forskning inom samtligautbildningssektorer.Lärarutbildning är inget undantag från högskolansprincipiella ambitioner att hålla hög effektivitet ochkvalitet. Exempelvis har man här mött den för norrländskaläroanstalter relativt vanliga svåra rekryteringssituationenbland ungdomsstuderande med satsningar på andramålgrupper med nya undervisningsformer.Högskolan i /bedriver sedan läsåret1989/90 framgångsrikt en ny form avgrundskollärarutbildning med inriktning mot årskurserna1--7 som blivit mycket eftertraktad. Tack vare detta greppfyller högskolan sina platser på grundskollärarlinjen mycketväl och har t.o.m. kunnat göra överintag. Inför vårterminen1992 kunde över 100 nybörjare antas till de planerade 60platserna.Utbildningen ges som distansutbildning och rekryterarfrån hela landet. Denna form har visat sig passa för mångaolika kategorier av människor vid sidan om de traditionellastudentgrupperna. Metoden ger bl.a. intressantamöjligheter till särlösningar för människor med speciellbakgrund.Regeringen betonar i sin proposition vikten av attgrundskollärarutbildningen med inriktning mot årskurserna4--9 endast skall ges vid högskolor med god och bredvetenskaplig miljö. En sådan miljö finns enligtpropositionen vid högskolorna i , ochÖrebro och vid universiteten. Emellertid bör häruppmärksammas att högskolan i /idaghar samma omfattning i sin verksamhet och motsvarandevetenskapliga kompetensbas som de högskolor som förehögskolereformen var universitetsfilialer. Det bordedärför inte råda någon tvekan om möjligheterna för dennahögskola att anförtros utbildning för grundskollärare medinriktning mot årskurserna 4--9.Högskolan i /har en hög andelforskarutbildade lärare, i jämförelse med övriga nyahögskolor, enligt UHÄ:s senaste verksamhetsberättelse (). Endast högskolan i harhögre andel enligt UHÄ:s redovisning. Sedan tidpunktenför underlaget till denna statistik har högskolan iSundsvall/anställt ytterligare ett relativt stortantal forskarutbildade lärare.Idag har högskolan den största teknisk-naturvetenskapliga sektorn av samtliga nya högskolor.Flera forskningsprogram med anknytning till sektorn ärdessutom etablerade. Det samhällsvetenskapliga utbudet ärrelativt brett. Disputerade och forskande lärare finns isamtliga de ämnen som konstituerar ämnetsamhällskunskap i skolan. Inom humaniora gör högskolanidag prioriterade insatser och utvecklingen är gynnsam.Ämnet historia är starkt med egna forskningsprogram. Enspråkinstitution är under uppbyggnad, vilket bl.a. sker inära samarbete med utländska universitet.Den intressanta utvecklingen som skett vid högskolan iSundsvall/synes ej ha beaktats iregeringens övervägande beträffande lokalisering av varesig grundskollärarutbildningen för årskurserna 4--9 ellerutbyggnaden av grundskollärarutbildning med inriktningmot de tidigare årskurserna. Vi ser detta som en allvarligbrist i det förslag som föreläggs eftersomkonsekvenserna skulle bli att mellersta hamnar påefterkälken vad avser angelägna satsningar pålärarutbildning.3. SammanfattningI Mittsverige är en satsning på utbyggnad avgrundskollärarutbildning en vital angelägenhet. Regionenär utsatt för allvarliga strukturella omdaningsproblem.Skolväsendets roll är central i detta sammanhang ochdärmed grundskollärarna.Högskolan i /är väl skickad attutöka sin kapacitet avseende grundskollärarutbildning bådemed inriktning mot årskurserna 1--7 och 4--9. Högskolanhar /89 klarat rekryteringen till den tidigaregrundskollärarutbildningen på ett ovanligt bra sätt, t.o.m.med överintag under innevarande läsår. Forskarutbildadelärare och forskning finns numera etablerade inomnaturvetenskap, samhällsvetenskap och humaniora, d.v.s.de ämnesområden som konstituerar basen för den nyagrundskollärarutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att etableragrundskollärarutbildning med inriktning mot årskurserna4--9 vid högskolan i /,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utöka antaletplatser vid grundskollärarutbildningen med inriktning motårskurserna 1--7 vid högskolan i /.