ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02T328 · 1992-01-27 00:00:00 — Det moderna samhället är beroende av väl fungerandekommunikationer. har det blivit alltmeruppenbart att trafiken innebär allvarliga miljö- ochhälsorisker. Bilavgaserna innehåller tusentals olika kemiskaämnen varav många är cancerframkallande. Vissa av demsamverkar och förstärker varandras effekter och kandärmed bli mångdubbelt farligare. Särskilt utsatta föravgaserna är små barn eftersom de befinner sig i höjd medutsläppen.Vägtrafiken medför också buller som kan vara bådeirriterande och direkt skadligt för människor som bor inärheten.De här problemen blir särskilt påtagliga när större starkttrafikerade vägar genomkorsar stadskärnorna så som ärfallet med E 66 genom Söderköping.Mätningar har visat att samt isamband med veckosluten passerar ca 12 000 fordon kommunens trånga genomfart. Under övrigaåret beräknas intensiteten till 8 000 fordon per medeldygn. En betydande del av dessa ärmiljöfarliga transporter och övrig tung trafik. Utmed vägenligger daghem, fritidsgård och många bostäder. De boendeklagar ofta över störd nattsömn på grund av buller ochvibrationer. Inom räddningstjänsten är man särskilt oroadför de miljöfarliga transporterna.E 66 delar effektivt kommunen i två delar. Eftersomgenomströmningen prioriteras kan det under högfrekventtid, trots trafikljus, vara mycket tålamodsprövande att ta sigfrån den ena delen av kommunen till den andra. Mångaskoloch fritidshemsbarn måste korsa vägen. I vissafall har man av trafiksäkerhetsskäl -- inte på grund avavståndet -- fått sätta in skolskjutsar.Diskussionerna om en förbifart har pågått under mångaår. En snar lösning av trafiksituationen är nödvändig ochkommunen har föreslagit en förbifart öster om staden.Länsstyrelsen och är engagerade i arbetet.Emellertid saknas ekonomiska resurser för att sätta igångarbetet.I riksvägplanen som omfattar tiden börförbifart vid få hög prioritet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioritering av dragning förbi .
mot · GF02T330 · 1992-01-27 00:00:00 — Upprustning av väg 46 Persontrafiken på järnvägen --ladesner . Beslut om nedläggningen togs i samförståndmellan SJ, berörda kommuner och länsmyndigheterna.Förutsättningen för detta samförstånd var attförbättringar av standarden på skulle ske. Vissaförbättringar har skett men fortfarande återstår bland annatsträckan Alvareds bro -- Smårör.Vi är förvånade över att inte de planeradeförbättringarna av väg 46 kunnat fullföljas, trots att 7 årförflutit sedan järnvägen lades ner.Effekterna av de gjorda arbetena på vägen förtastill stor del av de flaskhalsar som återstår.Under perioden 1984--ökade trafiken på denaktuella sträckan, Alvareds bro -- Smårör, från ca 2 000fordon till omkring 3 000.Längs väg 46 finns flera orter med betydande industrier.Flera av dessa har en produktion av tunga och skrymmandeprodukter. En omfattande arbetspendling förekommerockså på vägen.I samband med järnvägsnedläggningen poängteradekommun, länsmyndigheter, företag och ortsbefolkningenvikten av att väg 46 rustades upp. frågar sigbefolkningen och företagen varför inte upprustningenfullföljts.Vi anser att mycket starka skäl talar för att väg 46, delenAlvareds bro -- Smårör, byggs om enligt de löftensom gavs i samband med nedläggningen av järnvägen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av väg 46.
mot · GF02T331 · 1992-01-27 00:00:00 — har vi nåtts av besked att fleravägarbetare dödats då de utövat sitt yrke på vägar som inteavstängts för biltrafik vid vägarbetets utförande. Ävenallvarliga tillbud har inträffat. Olyckorna har inträffat trotsatt varningsmarkeringar uppsatts enligt gällandebestämmelser, hastighetsbegränsningar utfärdats ochavspärrningar placerats ut. Vägarbetare har samma rätt tillsäkerhet till liv och lem på sitt arbete som alla andrayrkesutövare har.Enligt min mening måste flera och kraftfullare åtgärderfå vidtas vid vägarbete för att garantera säkerheten förverksam personal.För att snabbt och effektivt kunna vidta nödvändigasäkerhetsåtgärder måste ansvarig arbetsledning ges rättenatt avgöra vilka metoder som lämpligast användes vid olikaarbetens utförande. Det finns funktionell utrustning atttillgå för att exempelvis bringa ner hastigheterna påpasserande fordon, men dessa portabla ''vägbulor'' får inteutnyttjas enligt gällande förordning, inte ens om skyltningvarnar för att de är utplacerade. Utveckling av ny materielför effektiv varning och effektivt skydd av personalen måsteprioriteras inom vägverket.Förändringar i gällande förordningar måste genomförasså att dels avgörandet kan göras på respektive arbetsplats,dels så att lämplig och effektiv utrustning får användas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkerheten för personal vidvägarbete.
mot · GF02T332 · 1992-01-27 00:00:00 — Flera kommuner diskuterar en förnyelse avkollektivtrafiken genom övergång till elektriskaspårbundna system. Dessa förnyelseförsök är effekter av ettnyvunnet och förbättrat miljömedvetande.Att nu göra satsningar i infrastrukturen i allmänhet ochmiljövänlig kollektivtrafik i synnerhet är särskilt angeläget,dels för de positiva miljöeffekterna men också för attstimulera de hårt ansträngda bygg- ochanläggningsbranscherna.Norrköpings kommun har spårväg. av alla kollektivtrafikresor i tätorten sker förnärvarande med spårvagn. Det finns färdiga planer för enny linje som skulle öka spårvägstrafiken till avkollektivtrafikresorna.Projekteringen för den första etappen är färdig. Spadenkan i princip sättas i jorden så fort finansieringen är klar.Trots detta tvekar den nya borgerliga majoriteten iNorrköping att realisera planerna. Anledningen tilltveksamheten är dels att kommunen måste förskotteramedel för utbyggnaden av banvallen och dels denprioriteringsordning hos som innebär attNorrköping måste vänta på statsbidragför investeringar i spårvagnarna.Jag anser att det i dagens läge är mycket betydelsefulltav såväl miljö- som sysselsättningsskäl att regeringen vidtaråtgärder för att stimulera kommunerna att påbörja, eller --som i fall -- att fortsätta, en övergång tillmiljövänlig kollektivtrafik. Detta sker självfallet bästgenom att anslå ytterligare medel och tidigareläggning avredan utlovade statsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av spårvägen iNorrköping.
mot · GF02T334 · 1992-01-27 00:00:00 — län har ett strategiskt läge mitt i --befolkningsmässigt och trafikpolitiskt. Det är en region somhar naturliga förutsättningar att utvecklas till ett viktigttransportcentrum. De båda Europavägarna E 3 och E 18 går genom länet. Med som centralort knytsvägnätet tillsammans mellan ------med en naturlig utbyggnadsplanering mot ochNorrland.Kring E 3/E 18 finns inom den mellansvenska regionen en mängdstora industriföretag såsom ABB, , FFV, ,Esab m fl. finns dessutom storadistributionsterminaler inom medutbyggnadsbehov, som kräver en bättre vägstandard än densom gäller för E 3/E 18.Förutom näringslivets behov av en bättre vägstandard påE 3/E 18 talar också det stigande antalet trafikolyckor för ensäkrare speciellt mellan och Arboga.Trafiken uppgår till ca 14 000 bilar/dygn, varav dentunga trafiken svarar för . registrerades 238 trafikolyckorpå vägsträckan --Arboga.Utbyggnaden av /E 18 har pågått med successiva förbättringar pålånga vägsträckor med utgångspunkt frånStockholmsområdet. Med tanke på framkomlighet,trafiksäkerhet och näringslivets framtida utveckling inomMellansverige ökar nödvändigheten av en snabbareutbyggnad av vägsträckan ----Köping.Enligt den befintliga vägplaneringen har ännu intenågon projektering skett av /E 18 från mot . Inte minst mot bakgrund avsysselsättningsläget inom är det angelägetmed en prioritering av väganslagen till förmån för detomskrivna vägavsnittet mellan och . Kanskeäven i kombination med mellan ochKarlskoga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om projektering och utbyggnad av /E18 till motorvägsstandard mellan främst ochArboga.
mot · GF02T335 · 1992-01-27 00:00:00 — Statsbidrag till enskilda vägar De enskilda vägarna fyller en mycket viktig funktion idet svenska vägnätet, inte minst ur regionalpolitisksynpunkt.Centerpartiet har kritiserat de försämringarav bidragsgivningen till enskilda vägar som genomförts avde socialdemokratiska regeringarna.De enskilda vägarna har inte bidrag som täckerväghållarnas kostnader och de enskilda delägarna måstegöra betydande insatser till förmån för bl.a. allmänhet sominte bor efter dessa vägar. Det finns exempel på enskildavägar som utnyttjas i stället för de allmänna vägarna därföratt de senare har så låg standard.I årets budgetproposition anför statsrådet att det efterett ställningstagande till kommunalekonomiska kommitténsbetänkande kan bli aktuellt med ändringar av anslaget. Jagtolkar det så att bidraget skulle ingå i den generellautjämning som skall komma kommunerna till del.Kommunalekonomiska kommittén föreslår att bidragettill enskilda vägar inte skall inordnas i det generellastatsbidraget. har också avstyrkt att bidragetinordnas och anser att det även i fortsättningen skall varaspecialdestinerat.Ett inordnande av statsbidraget till enskilda vägar i detgenerella systemet skulle vara mycket olyckligt och riskeraratt drabba en särskild grupp medborgare hårt. Risk finns attkommuner stöder en och samma väg med olika bidrag. Enenskild väg kan passera mellan kommuner med olikabelastningar vad gäller omfattning av enskilda vägar.Alternativt kommer så många statliga regler för bidrag tillenskilda vägar att utfärdas så att ingen förenkling uppnås.Enligt min uppfattning bör statsbidraget till enskildavägar även i fortsättningen vara specialdestinerat vilket börges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att statsbidrag till enskilda vägarskall vara specialdestinerade.
mot · GF02T336 · 1992-01-27 00:00:00 — I såväl regeringsförklaringen som i budgetpropositionenmarkerar regeringen behovet av infrastrukturinvesteringarpå olika områden. Sådana investeringar är nödvändiga föratt vi skall få till stånd tillväxt i ekonomin och för att vårtland skall kunna hävda sig i konkurrensen med andraländer. Detta är viktigt inte minst i samband med den ökadeinternationaliseringen.I takt med ökade internationella kontakter förutsätts ettstörre utbyte av varor och tjänster mellan länderna. Dettagäller såväl våra traditionella handelspartner, som nyainternationella marknader. Ett viktigt och intressant led idenna utveckling är den omvälvande förändringen i östraEuropa. Genom demokratiseringsprocessen ochåterupprättandet av flera nya stater har förhållandenaförändrats kraftigt också när det gäller kontakter ochsamarbete österut.Vi upplever det som både angeläget och naturligt att vårtland på ett effektivt sätt odlar och bygger ut dessakontakter. För att vi skall lyckas med detta krävs att vi ävendå bygger ut effektiva fysiska kommunikationsvägar.Genom förändringen i östra har helt naturligt nyakommunikationsbehov i öst-västlig riktning gjort siggällande. Vi måste nu på ett tidigt stadium utreda och belysahur vi skall kunna förbättra dessa ''tvärförbindelser'' tillfromma för såväl vårt eget näringsliv som för utvecklingen ide nya staterna i öster.Vi anser att man bör utreda förutsättningarna för ochnyttan av en Europa-vägsträckning genom i öst-västlig riktning närmare bestämt från tillGöteborg via , , , ,och . Från skulle sedanförbindelsen kunna fortsätta till i väster och viaBaltikum vidare till Ryssland.Genom utbyggnaden av en ny Europa-vägförbindelse påangiven sträcka skulle man skapa en naturligkommunikationsled i öst-västlig riktning och med ennordligare sträckning än den nu konventionellaförbindelsen mellan och via bland annatTyskland och Polen.De län i som kan förväntas ha intresse avBaltic Link har tillsammans ett stort befolkningsunderlagoch ett rikt varierande näringsliv.Kommunikationsförbindelserna är otillfredsställande iöst-västlig riktning enbart om man ser tillinrikeskommunikationerna. I ett större perspektiv blirbristerna ännu mera påtagliga.Frågan om Baltic Link har tidigare aktualiserats påenskilda initiativ. Baltic Link skulle kunna ge södra fördelar som de internationella kontakternaskulle förbättras till nytta för såväl exportföretag som förenskilda medborgare. Man kan även förutsätta ökadekommunikationer från såväl vissa delar av somfrån södra via den föreslagna vägsträckan.Färjeförbindelserna från österut skulle ävenfrämja trafiken till och från Gotland.Vi anser att regeringen ingående bör prövaförutsättningarna att få till stånd en ny tvärförbindelse medEuropa-standard genom med en sträckningsom tidigare angetts och som finns på kartbilaga tillmotionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen noga bör prövaförutsättningarna att genomföra föreslagenEuropavägsträckning, Baltic Link.
mot · GF02T337 · 1992-01-27 00:00:00 — är viktigaste flygplats medomfattande flygverksamhet inte minst på charterområdet.Det är därför av stor betydelse att flygplatsen på ettbekvämt sätt kan nås från hela sitt upptagningsområde.Vägarna till är av hög klass från ochBorås. Anslutningsvägarna från E3 och därmed från ettavsevärt upptagningsområde i och norraÄlvsborgs län är bristfälliga. Det är en angelägen uppgift attåstadkomma en kort och högklassig väg från E3 tillLandvetter.Detta bör prioriteras i planer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bättre vägförbindelse mellanE3 och Landvetterflygplatsen.
mot · GF02T338 · 1992-01-27 00:00:00 — Infrastrukturella satsningar i skogslänens inland De övergripande målen för trafikpolitiken är, enligtriksdagens beslut, att erbjuda medborgarna och näringsliveti landets olika delar en tillfredsställande, säker ochmiljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad. Det övergripande målet harvidareutvecklats i fem delmål som gäller tillgänglighet,effektivitet, säkerhet, god miljö och regional balans.Behovet av infrastrukturella insatser på dettrafikpolitiska området är stort på många områden i landet.Infrastrukturen har också en mycket strategisk betydelseför hela samhällsutvecklingen, därför måste ocksåinsatserna göras på områden där de ur regionalpolitisksynpunkt har stor betydelse. Kommande infrastrukturellasatsningar måste till stor utsträckning göras i skogslänensinland. I flera sammanhang har det arbetats på att skapa bravägar i inlandet.Det är angeläget att väg 45 rustas upp tillEuropastandard. Även anslutande matarvägar bör få envälbehövlig upprustning.I samband med kommande infrastrukturella satsningarkrävs nu att förslagen följs upp med praktiska insatser iform av kraftiga trafikpolitiska utbyggnader i skogslänensinland. Det behövs kraftiga infrastrukturella insatser för attskapa bättre regionalpolitisk balans mellan inlandet och deområden som redan nu har en mycket bra arbetsmarknad.Skall det bli en tillfredsställande balans mellan landetsolika delar krävs mycket stora infrastrukturella satsningar iskogslänens inland. Industri och befolkning i inlandet måstefå betydligt bättre kommunikationsförutsättningar. De avregeringen aviserade infrastrukturella satsningarna måste istor utsträckning göras på inlandet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av infrastrukturellasatsningar i skogslänens inland.
mot · GF02T339 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringen har givit i uppdrag attbygga en ny förbindelse över och anvisat170 för att inleda projektet. Den totalakostnaden har i anslagsframställning angivits till2 miljarder kronor. En mindre del beräknas kunnafinansieras med trafikantavgifter.Den nya bron med anslutningar och ny dragning avE4:ans sträckning ingår som en viktig del i förändringar somgör att en ökande andel av transportarbetet sker på väg.Järnväg och sjöfart utefter kommer attminska ytterligare. Ett annat exempel på det konsekventagynnandet av tunga fjärrtransporter på väg är den nyligenfärdigställda dragningen av över Indalsälvens delta.Detta är en utveckling som står i direkt motsättning till enönskvärd energi- och miljöpolitik.Höga Kusten är riksintressant med unika naturmiljöer.Ingrepp i området av den karaktär som nya vägdragningarinnebär måste avvisas.E4-broarna över vid ochGålåviadukten måste åtgärdas. Vad som kommer attkrävas bestäms av trafikutvecklingen, vilken i sin tur berorpå vilka alternativ som står till buds. En avlastning på E4:angenom ökad trafik på järnväg och sjöfart kräver storainvesteringar inom dessa områden. 2 miljarder kronoranvänds bättre till detta än till förbättringar av den del avvägnätet som i första hand är av betydelse för tungafjärrtransporter med lastbil.Projektet bör avbrytas. Alternativet att förbättranuvarande sträckning är bättre ur alla synvinklar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avbrytande av projektet .
mot · GF02T340 · 1992-01-27 00:00:00 — Bergslagsdiagonalen är en tänkt ny stamväg mellanNorrlandskusten och . Den avses gå frånE4:an söder om till /för att sedanfortsätta via nuvarande till Örebro.Den viktigaste förutsättningen för Bergslagsdiagonalenär att en ny väg med hög standard byggs mellan E4 ochFalun. Det är naturligtvis därför denna del av vägprojektetär mest ifrågasatt och tveksam. Det finns trehuvudalternativ till vägdragning, delvis genom obrutennatur- och kulturmark, delvis i form av upprustadelänsvägar.Kostnaden för att bygga denna felande länk är cirka enhalv miljard kronor, beroende på val av alternativ ochvägstandard. Pengar som inte finns avsatta i någonbudget.Det råder stor konkurrens om väganslagensfördelning. Många angelägna projekt får stå åt sidan pågrund av storsatsningar på koncentrationsområden.Bergslagsdiagonalen är ett sådant projekt som kommer attinnebära ytterligare koncentration.Planerna på Bergslagsdiagonalen bör läggasned. Det är ett utslag av koncentrationstänkande som intehar med regional balans att göra. Dessutom är denna typav ''stråk'' mycket miljöförstörande, vilket i sig självt bordeföranleda att projektet skrinläggs.Risken är att denna typ av ''visioner'' snedvrider ett heltläns eller en regions framtidssatsningar. I krävs enallsidig satsning på kommunikationer. Därför behövssatsningar på andra tvärtransportvägar eller nord-sydgående vägstråk än Bergslagsdiagonalen, inte minst väg68. Därför bör uttala att några ekonomiskaresurser till Bergslagsdiagonalen inte kan komma ifrågafrån statens sida. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att några statliga resurser tillBergslagsdiagonalen inte kan komma i fråga.
mot · GF02T343 · 1992-01-27 00:00:00 — Byggarbetsmarknaden i försämras nusnabbt. Arbetslösheten ligger nu på mot . Denna siffra beräknasstiga till . Någonförbättring utöver en viss säsongsuppgång under sommarenär inte att vänta under den närmaste framtiden. Även blandväg- och anläggningsarbetarna väntas en ökandearbetslöshet.Med anledning av den uppkomna situationen är detviktigt med projekt där man direkt kan sätta spaden ijorden.Därför anser vi att det är nu vi skall bygga Torsöbron.Den beräknas ha en byggtid på 18--24 månader och gemånga arbetstillfällen, varav många för trä- ochbetongarbetare.Det bör framhållas att bron till även tidigarelanserats som tidigareläggningsobjekt bl.a. avlänsmyndigheter och byggnadsarbetarnas länsavdelning.Bron har ej tagits upp i något av de sysselsättningspaketsom beslutats av statsmakterna. För läninskränker sig tidigareläggningarna av statligt byggande bro på västra stambanan med en kostnad av 15 mkr.Som alternativ till tidigareläggning av brobygget föreslårvi detta brobygge som ett statligt beredskapsarbete.Totalt har projektet kostnadsberäknats till 140 mkr.Länsarbetsnämnden har inte några möjligheter att inomramen för tilldelade medel finansiera ett sådant bygge.Under hand har alternativa finansieringsformerdiskuterats. kan avsätta genominbesparade kostnader för ny färja och kommunkan överväga att genom upplåning förskottera resterande90 mkr, men kan inte ta på sig räntekostnaderna.Vägverket redovisar att den minskade driftskostnadenför bro jämfört med färja är ca , detta är enmycket lönsam investering. sparar också ininvesteringen i ny färja och färjeläge.Regeringen bör här snabbt pröva förutsättningarna föratt utanför ordinarie väganslag finna en finansiering avbrobygget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggande av bro till .
mot · GF02T344 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringens ekonomiska politik förstärker deninternationella lågkonjunktur som slår så hårt mot Sverige.Den leder till en nedskärning av tillväxten och enoacceptabel ökning av arbetslösheten.I är nu 17 000 personer utanarbete. Det innebär , vilket placerar länet i paritet med några avskogslänen. Ungdomsarbetslösheten ligger istorleksordningen 10 %.Högsta andelen arbetslösa hade i decemberkommunerna (3,vardera) samt och (3,vardera). Bedömningen av länsarbetsnämnden pekarpå ytterligare försämring av arbetsmarknadsläget under dekommande månaderna.Det krävs därför kraftfulla åtgärder för att motverka denökande arbetslösheten och för att minska den.Socialdemokraterna i har i en gemensammotion föreslagit en rad åtgärder inom byggsektorn, somkommer att få hjulen att rulla igen.Vi vill för del framhålla följande objekt inomkommunikationssektorn som är startklara ellerunder (region väst):-- E 6 --Torp, delen förbi Ljungskile300 milj.kr.Bro till , kommun35 milj.kr.Reparation av broar40 milj.krMitträcken på motorvägar + belysning40 milj.kr.Bulleråtgärder, fönsterbyten m.m.40 milj.kr.Härutöver är satsningarna på kollektivtrafikdelen i dets.k. Adelsohnpaketet angelägna.Vidare gäller det den fortsatta utbyggnaden av norrom , framför allt sträckan Håby--Rabbalshede.Satsningar på kommunikationsområdet ger omedelbareffekt inom byggsektorn och är strategiskt viktiga. Medelbör därför omfördelas så att ovan nämndaobjekt kan startas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsningar inomkommunikationssektorn i .
mot · GF02T346 · 1992-01-27 00:00:00 — Förutom skogslänen är det län som har störstaandelen grusvägar. Av länets allmänna vägar är 32 %grusvägar. En stor del av det allmänna vägnätet drabbasårligen av trafikinskränkningar under tjällossningen.I den norra delen av länet -- -- är förhållandenaännu sämre. Där stängs av vägnätet av vidtjällossningen. Länet har vägar belagda med enkelbeläggning, s k YIG-typ. Denna beläggning har enmedelålder på . Den beräknade livslängden var närbeläggningen utfördes. Därför krävs nu mycket högaunderhållskostnader.Att åtgärda detta kräver inte så mycket förberedelse ochskulle vara en utmärkt åtgärd för att motverkaarbetslösheten. Dessutom finns en rad angelägnavägprojekt som också kan utföras med kort varsel.Älvsborgs län har vid tidigare sysselsättningspaket medsatsningar på infrastruktur fått förhållandevis liten andel.Med tanke på de skäl jag anfört ovan och på den svåraarbetslöshetssituationen bör rimligen få enstörre andel vid nästa fördelning av medel till infrastruktur. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad andel avinfrastruktursatsningar till .