mot · GF02Fö7 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 SammanfattningI höstas talade den nya regeringen om nya vindar i detnya . Detta skulle bl a innebära en satsning på ''deblå'' d v s marinen och flygvapnet. Dessutom kvalitetframför kvantitet samt ökad förmåga till uppträdande i kris.En inriktning alla egentligen är ense om. Och vad händernär det kommer till handling? Jo det vanliga. Man vågarinte ändra kursen tillräckligt. Exempel:Kvalitén ejtillräckligt hög i armén p g a för stor kvantitet.Ejtillräckliga besparingar genom att minska organisation.Som vanligt är man inne och tafsar på stridskrafterna somju är grunden för försvarets existensberättigande.Satsningen på ''de blå'', d v s de som kan agera i kris, varblev den av. Jo flyget får JAS utom ram, men vad fårmarinen? Ingenting, genom att den procentuellafördelningen mellan försvarsgrenarna i det närmaste äroförändrad, den s k ''påsfördelningen'' som gällt sedan1958! Ett bra sätt hade varit att ge marinen ubåt utomram.Slutligen kan konstateras att regeringen inte förmår atttänka nytt i tillräcklig grad. byggdes inte ,men man måste koppla bort arvet när de långsiktiga målensätts.Vi har kravet på oss att genomskådaorganisationsbevarare med andra motiv än försvarets bästaför ögonen.Svensk säkerhetspolitikDet är väsentligt för vår trovärdighet utåt och inåt att vårsäkerhetspolitik är väl förankrad och har en bred politiskuppslutning. Vi delar de förslag till inriktning av densvenska säkerhetspolitiken samt de mål och uppgifter förförsvaret som redovisas i regeringens proposition 91/92:102.Inriktning av det militära försvaretDe präglas av en snabb förändringsprocessi vår omvärld. Den tidigare statiska tvåblockssituationen iEuropa har ersatts av ett politiskt och militärt läge som ärrörligt och osäkert.I vårt närområde finns fortfarande betydande militärastridskrafter som, i och för sig, medför betydandehandlingsmöjligheter.Den politiska, ekonomiska och militärstrategiskautvecklingen i öst medför att risken för storkrig i ,där skulle bli direkt berört, minskar. Vi bör kunnautgå från att förvarningstiderna ökar i betydandeomfattning (år). Det är emellertid väsentligt att vividmakthåller en god förmåga att möta det angreppssättsom ger oss kortast tid för försvarsförberedelser --strategiskt överfall. Resurser för denna typ av angrepp finnsi vårt närområde.Vi måste också vara beredda på att lokalt beväpnadekonflikter snabbt kan blossa upp i öst. I en sådan utvecklingkan vi komma att bli mer eller mindre direkt berörda.Sammantaget leder utvecklingen till att vårt försvar nuskall inriktas mot integritet- och tröskelförsvar -- påbekostnad av förmåga till uthållig försvarsstrid.Ryggraden i vårt framtida försvar bör utgöras avkvalificerade flyg- och sjöstridskrafter med högtillgänglighet redan i fred. Härtill kommer allsidigtanvändbara fältförband med stor operativ rörlighet. Vidareingår lokalförsvarsförband och rörliga ka-stridskrafter föruppgifter främst vid gräns och kust, flyg- ochsjöstridskrafternas baser m m.Mot bakgrund av ovanstående gäller följandeövergripande krav och prioriteringar vid utformning avförsvaret:Försvarsmakten skall ständigt besitta en trovärdigförmåga att motstå strategiskt överfall samt kunna hävdavår territoriella integritet under fred, krig och neutralitet.Försvarsmakten skall också efter återtagning ()kunna möta angrepp över gräns och kust. Härvid gäller attstridande förband skall ha hög kvalitet (materiel ochpersonal).Operativt rörliga förband med allsidig förmågaprioriteras hårt.ArménRegeringen föreslår att krigsorganisationen skallomfatta 16 brigader med höga krigsduglighetskrav. Vi anseratt antalet kvalificerade brigader skall begränsas till tiovarav tre sk Norrlandsbrigader. kan regeringens förslag godtas genom attutbildade och utrustade brigader avvecklas stegvis. Vidförsvarsbeslutsperiodens slut bör antalet brigader uppgå tillhögst 13. Detta innebär att ytterligare förband avvecklas.Det bör ske genom att 116 och 120 läggsner. Ytterligare fredsorganisatoriska förändringar medanledning av det minskade antalet brigader bör utredas avÖB.Vi anser att fältförbanden skall ha hög kvalitet bådemateriellt och personellt. Stor vikt skall läggas vid rörlighet,skydd och mörkerförmåga.Uppbyggnaden av lokalförsvarsförbanden bör i förstahand ske genom avkastning från fältförbanden. Efterhandsom antalet fältförband minskar bör materielöverföring sketill lokalförsvarsförbanden. Satsning bör ske på personligtskydd.Hemvärnet ges en fortsatt stor betydelse.MarinenVi anser att ubåtsskyddsförmågan och krisberedskapenbör prioriteras. En hög kvalitet bör vidmakthållas.Regeringens förslag innebär en kraftig reducering avmarinens lednings- och underhållsorganisation. Det ärrimligt för att medge en ökad satsning på att vidmakthållaprioriterade förband med stor mångsidighet och rörlighet.Vi finner det däremot väsentligt att förmågan bibehållspå en hög nivå vid såväl MKS som MKO. Ökad livskrafterhålls genom att flytta all grundutbildning från Göteborgoch till MKS resp MKO. På motsvarande sättbör förvaltningsorganisationen omstruktureras(fjärrförvaltning).Vidare bör den marinteknologiska verksamhetenkraftsamlas till bl a genom en koncentrering avdet kvalificerade systemansvaret både vad avser utvecklingoch underhåll.Vi anser att helikoptersystemet bör vidmakthållas pånuvarande nivå. Robotbestyckning bör studeras.Vi finner att inriktningen mot tre ytstridsflottiljer medmångsidigt användbara fartyg är riktig. Detta bör skegenom modernisering av ytterligare fyra patrullbåtarsamtidigt som robotbåtarna vidmakthålls.En ny fartygtyp för ubåtsjakt, sjöbevakning, mineringoch minröjning anskaffas och ersätter utgående patrullbåtaroch minsvepare.Marinens kustrobotförband samordnas medytstridsförbanden.Vi anser att planeringen avseende ubåtssystemet ärlämplig.Med tanke på bl a hotbilden bör fort kustartillerisuccessivt utgå. Omsättning planeras ej.Befintligt rörligt sjöfrontsartilleri vidmakthålls.Påbörjad uppsättning av amfibieförband fortsätter.Antalet begränsas till 4 bataljoner.FlygstridskrafterVi delar uppfattningen att luftförsvaret är prioriterat.LedningVi delar uppfattningen att försvarets högre ledning skallutgöras av ett högkvarter under ledning av ÖB.Till skillnad från regeringens förslag anser vi attmilonivån skall utgå helt och ersättas av tre armékårer direktunder ÖB med ansvar för produktion, taktisk ledning samtterritoriell samordning.Vidare anser vi att antalet fo bör halveras.Antalet flygkommandon begränsas till två (N resp S).SamordningFrågan om samordning av all statlig maritim verksamhetbör studeras förutsättningslöst. Bästa effekt till lägstakostnad skall eftersträvas.PersonalfrågorPersonalminskning rimmar dåligt med höjdpensionsålder. Regeringen bör omgående släppa kravet påhöjd pensionsålder. (Helst bör ett mer flexibelt systeminföras i likhet med många andra länder. I t ex avgörden enskilde själv när han vill gå i pension itjänst. )En nyckelfråga i omdaningen av svenskt försvar ärutvecklingen inom personalområdet. För att markant brytaden negativa kostnadsspiralen inom försvaret måste bådevärnplikts- och befälssystemet reformeras:Inriktningenmåste vara att endast kalla in de värnpliktiga som fyller enkvalificerad plats i en bantad försvarsorganisation. Likasjälvklart är att de värnpliktiga som kallas in ges enutbildning, som fullt ut svarar mot krigets krav. I nuvarandesäkerhetspolitiska situation bör övervägas att endastomsätta förband med krigsduglighetskrav fyra till femgenom fortlöpande grundutbildning av värnpliktiga. Övrigaförband ''läggs i träda'' -- utom enstaka pilotförband somvidmakthålls på en hög nivå som en ''kompetensbank'' införev framtida lägesförändringar. Det nya utbildningssystemetmed förlängd grundutbildning för flottans värnpliktiga börbibehållas och fortlöpande anpassas till enberedskapsflotta.För befälssystemets anpassning till enminskad organisationsvolym krävs två strukturgrepp för attbalansen i befälspyramiden skall kunna återställas.Införandet av ett system med korttidsanställda befäl ikombination med ett utökat utnyttjande avreservofficerare, som tjänstgör under längresammanhängande perioder, leder till attrekryteringsvolymen avseende yrkesofficerare kanreduceras.Av stor betydelse för utvecklingen av befälssystemet ärockså att chefs- och specialistbehovet blir ordentligttillgodosett. Utbildnings-/karriärvägar måste målinriktas påett mera direkt sätt än i dagens system. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stridskrafternas fortsattautveckling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nedläggningen av och I20,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopande avmilitärområdesnivån,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vissa personalfrågor.