mot · GF02U622 · 1992-01-27 00:00:00 — Kännedomen om kurderna och den kurdiska fråganökar, inte minst i . Från sin anonymitet har denalltmer uppmärksammats som en av nyckelfrågorna för attförstå några av Mellersta Österns återkommandekonflikter. Militärkupper i , kriget --,, i alla dessa fall finns den kurdiska frågan medsom en del av de bakomliggande problemen.Kurdistan är ett sammanhängande landområde iMellersta Östern med en yta på ca 500 000 km2, likastort som . Det ligger inom de fyra staterna ,, och Syrien.De två stora floderna rinner genomKurdistan. De kurdiska bergen och slätterna är rika påmineraler. De största oljekällorna ligger i , Mosuloch Khanaquin i den irakiska delen. av världensoljetillgångar finns i Kurdistan.I kurdiska provinser utvinns krom, bly, zink.Kol, koppar, guld och silver har också påträffats iKurdistan. Dessa tillgångar har inte förbättrat kurdernassituation. Inkomsterna från naturrikedomarna används tillrespektive centralregeringars satsningar utanför Kurdistan.Kurderna anser att centralregeringarna medvetetunderlåter att investera i . Ett av kurdernasfrämsta krav har varit att få del avdessa inkomster för att kunna höja befolkningenslevnadsstandard.Det kurdiska folketDet exakta antalet kurder i är svårt attbestämma. Kurderna själva uppger att de är mellan 25 och30 miljoner, vilket kan vara möjligt med hänsyn tillbefolkningsökningen. Tolkning av oberoende källor, deflesta , anger 20 miljoner. Fördelningenenligt dessa siffror är 10 miljoner i , 5 miljoner,4 miljoner och 800 000. Därtill tillkommer 250000 i f.d. kurder i och 700 000 i exil.Flertalet av kurderna i tidigare ärättlingar till de nomader och flyktingar som före förstavärldskriget flyttade norrut i samband med de många krigsom drabbade . De har i sin tur deporterats underStalins tid till olika republiker. Det finns också sedan längekurder i och Israel.Ca 75--av befolkningen i är kurder.De övriga 15--är folkgrupper som iassimileringssyfte flyttats till samt andra småfolkgrupper som funnits där , som armenier,assyrier och chaldians. Dessutom har respektivecentralmakt soldater och tjänstemän i området. Storagrupper kurder har utsatts och utsätts fortfarande fördeportation från det kurdiska området.Kurdernas historia i korthetUppkomsten av nationalstater i påverkadefolken i det ottomanska väldet. och Egyptenförlorades av ottomanerna . Uppror spredstill armenier, kurder och araber som fick stöd av ,och . Strategiska och ekonomiskaintressen fanns alltid i bakgrunden. Vid det första kurdiskaupproret 1880-1882 befriades ett stort landområde mellansjöarna och . Upproret slogs ner av ottomanskaoch persiska trupper.Efter styckades det ottomanska riketupp. , , , och blev nyastater, en del under någon av segrarmakternas mandat.Palestina blev ett brittiskt mandat och i enlighet medBalfourdeklarationen från utlovadesdet som ett judiskt folkhem.Konflikterna i dagens har delvis singrund i de statsbildningar som då upprättades. Gränsernadrogs utan hänsyn till befolkningen i området. För kurdernainnebar det att gränser delade släkter, stammar, byar,uråldriga betesmarker och kulturområden. 1919 samlade sigkurderna för att kräva självständighet, men när fransmänoch britter erbjöd kurderna att deras sak skulle tas upp vidde kommande fredsförhandlingarna, lät sig kurdernahejdas.I kriget mellan och som utspelade sigstrax efter slut, stödde kurderna denunge turkiske generalen (senare Turkietspresident med namnet Atatürk -- turkarnas fader) mot löfteom autonomi med stor bestämmanderätt, efter seger.1920 slöts en fredsöverenskommelse i Sèvres utanförParis mellan de ottomanska förlorarna och segrarmakternaFrankrike och . I denna överenskommelseerkändes kurders och armeniers rätt till självständiga stateri enlighet med artiklarna 62, 63 och 64. Ett nytt fredsfördragskrevs efter seger över grekerna. I detnya fördraget som slöts i skrevs inteparagraferna från Sèvresfördraget in.TurkietRepubliken utropades . Den3 mars året därpå förbjöd den nya regeringen det kurdiskaspråket och litteratur på kurdiska. De kurdiska shejker som stött ikriget mot grekerna, hängdes efter en middag, som Atatürkinbjudit dem till. 700 000 kurder deporterades tillCentralanatolien i närheten av den turkiska staden 000 dog under deportationen.För kurderna i har situationen inte förändratsmycket . Det kurdiska språket får användas ihemmen och i vissa kulturella sammanhang, ärdet förenat med höga straff att använda kurdiskanoffentligt. Den kurdiska frågan är en inrikespolitisködesfråga, spänningarna i de kurdiska provinserna harbidragit till militärkupperna 1960, 1971, 1980 och till denkrigsliknande situation som råder i området i dag.Den turkiska regeringen har inte mandat i frågor som rörundantagslagarna i de kurdiska provinserna. Och detturkiska parlamentet är inte lagstiftande organ i frågor somrör nationens och statens enhet.Nationella säkerhetsrådet är ett konstitutionellt råd, därde flesta är höga militärer och MIT-tjänstemän(säkerhetspolisen). I rådet ingår även premiärministern ochvissa regeringsmedlemmar. Rådet har möte en gång permånad och beslut som tas angående de kurdiskaprovinserna verkställs sedan av landets militär ochsäkerhetsstyrkor.Nationella säkerhetsrådet har beslutat att gendarmernaskall avskaffas och ersättas av specialstyrkor. Antalet harangetts till ca 16 000. Gendarmerna kan vidareutbilda sig tillelitsoldater för fortsatt tjänstgöring i de kurdiskaprovinserna.Rådet har även beslutat att man skall utbildalegosoldater. Legosoldaternas lön ska vara 2 miljoner liraför tjänstgöring i de turkiska delarna, men 4 miljoner liraför tjänstgöring i de kurdiska provinserna.I en tidningsartikel i tidningen vecka 3, 1992fanns en intervju med överbefälhavare . I artikeln säger att om de senaste militära ochpolitiska åtgärderna inte tystar kurderna, ska han se till atten total lösning kommer till stånd.Utifrån de förhållanden som råder i bör Sverigesregering noga följa utvecklingen i landet. I internationellasammanhang, i FN, ESK och bör Sverigeagera mot kränkningar av mänskliga rättigheter utifråninternationella åtaganden som har gjort.Sverige bör i arbeta för att förmå Turkietatt upphäva undantagslagarna i sydöstra gränsdragningen efter första världskrigethamnade drygt en halv miljon bofasta kurder och åtskilligatusen kurdiska nomader på den turkiska sidan av gränsen.Kurderna i Mosulområdet blev föremål för särskilduppmärksamhet. Britterna, som var intresserade av destora oljekällorna nära städerna och , ville attdenna del skulle ingå i det Brittiska mandatet, som Iraktillhörde . Frågan hänsköts tillNationernas Förbund, som tillmötesgick Storbritanniensönskemål.Turkiet anser fortfarande att detta område egentligentillhör dem enligt fördraget i . hadeshejk proklamerat kungariketKurdistan i Sulimaniyaområdet. Upproret slogs ned 1924.Ett nytt uppror skedde 1930-1932. I slutet av andravärldskriget revolterar kurderna på nytt. Med hjälp avbrittiskt flyg slog den irakiska armen tillbaka kurderna.Barzanis trupper gick då över gränsen till Iran.Tillsammans med kurder i och med stöd av Sovjetkunde kurderna utropa den kurdiskarepubliken -- efter staden i nuvarandeIran. efter det att dragit tillbaka sinatrupper från föll republiken och Qazi ,republikens ledare, hängdes. Barzani flydde med 500peshmergassoldater till Sovjetunionen.Efter julirevolutionen i lovades kurdernaautonomi med långtgående rättigheter och Barzaniåtervände till . I den nya konstitutionen fastslogs attIrak skulle bestå av två nationaliteter: araber och kurder.KDP, , som bildades ,erkändes. förbjöds emellertid partiet på nyttoch alla löften till kurderna togs tillbaka. pågick strider mellan de irakiska och kurdiskatrupperna. Tusentals kurder blev hemlösa och tusentals dognär kurdiska städer och byar bombades.I början av 1960-talet fick kurderna stöd från ,men när upprättade nära relationer med detregerande Baathpartiet 1969-1970, avbröts stödet.Den kurdiska ledningen sökte nyaallianser -- kontakter med shahen av ledde vidare tillkontakter med och . Maktspelet resulterade i attIrak tvingades till en uppgörelse med kurderna i mars 1970.Den uppgörelsen innebar att kurderna skulle fåautonomi, med eget polisväsende, egna skolor samt behållasina vapen i en egen armé. I de oljerika städerna ochKhanaquin samt i staden skulle en folkräkning skeoch oljeinkomsterna skulle delas mellan och Iraki proportion till antalet araber och kurder som bodde iområdet.Efter fyra år deklarerade att man inte tänktegenomföra folkräkningen och att kurderna måsteöverlämna sina vapen till den irakiska armén. Barzanivägrade att låta sig avväpnas och ett nytt krig startade 1974stött av och . tvingades åter tillförhandlingsbordet.Resultatet av den förhandlingen blev att fick avståöstra stranden av flodmynningen Shatt al`Arab till ,samma strand som utlöste kriget mellan Irakoch Iran.Stödet till kurderna från och upphörde dockoch Barzani tvingades kapitulera 1975.Kurder som tidigare flytt till tvingades nu tillbakatill där de fängslades och deporterades. Gränsbyarförstördes och ''strategiska byar'' upprättades för attkurderna lättare skulle kunna kontrolleras av den irakiskaregeringen. Det väpnade motståndet återupptogs 1976 avJalal Talabani och av Barzanis son Massod Barzani.Den 16 mars 1988 bombade den kurdiska stadenHalabja med senaps-, cyanid- och nervgas. Efter vapenvilanmed fick nya krafter i den väpnadekonflikten med kurderna. Nya gasbombningargenomfördes, byar och städer förstördes. Och 100 000-tals flydde till Iranoch . Många som återvänder till harbefunnit sig på flykt . Under Gulf-krigettvångskommenderades 250 000 kurder från fångläger tillfronten i Kuwait.Efter krigsslutet uppfattade kurderna att de hade och stöd och startade ett väpnat uppror.Stora delar av befriades och flyktingar från Iranoch började återvända. Men kunde utaninblandning från och dess allierade använda flyg ochhelikoptrar för att slå tillbaka kurderna. En massflykt motgränserna till och blev följden.Via TV kunde världen följa tragedin och protesternafrån många av västländerna blev mycket starka. Deallierade beslöt då att ge kurderna visst skydd norr om 36:ebreddgraden, vilket omfattar ca 2/3 av . Attskydda delar av ett land mot dess egen regering är något heltnytt för FN. FN-personalen som tjänstgör i skyddsstyrkanär direkt underställd FN:s generalsekreterare.UNHCR och olika biståndsorganisationer från fleraländer finns inne i för katastrofhjälp. De olikaflyktingkategorierna som finns är, dels människor som flyttfrån Irak-kontrollerade områden, dels återvändandeflyktingar från och och dels flyktingar i olikaläger som är befriade, men vilkas byar är förstörda.Många är de länder som i olika skeden har på olika sättsvikit kurderna och borde ha en moralisk skyldighet attmedverka till att kurdernas långa lidande får ett slut.Kurderna behöver fortsatt skydd och hjälp till en fredliglösning av sina problem. bör kraftfullt arbeta fördetta i FN.Kurderna behöver hjälp med att bygga upp sitt föröddaland. Kurderna behöver hjälp med utsäde ochåterplantering. Om man inte ger denna hjälp, så kommerkurderna att behöva katastrofbistånd även i framtiden.Ett stort problem är de miljontals minor som börjadeutplaceras och som skördarmänniskoliv och invalidiserar många av dem som försökeråtervända till sina forna hembyar.Sverige bör fortsätta med sitt humanitära stöd. Sverigebör även ta initiativ till att i samarbete med andra ländergenomföra minröjning i Kurdistan.I april 1992 ska val hållas till ett parlament i irakiskaKurdistan och bör inbjuda representanterför det nya parlamentet till som ett politiskt stöd.USA, , , ochNederländerna har redan gjort en sådan politisk markeringgenom att man inbjudit delegationer för den kurdiskafronten som representerar irakiska Kurdistan.IranKurderna i drabbades efter avsamma slags assimileringspolitik som kurderna i Turkiet.Båda ländernas ledare ville stärka sin makt och med hjälpav västeuropeiskt kapital modernisera sina länder.Minoriteter som gjorde uppror betraktades som ett hinderför dessa planer. gjorde kurderna flera upprormot centralregeringen, uppror som leddes avstamhövdingen . Simko sköts under en förhandlingmed shahen Reza Pahlavi.Efterkrigstidens präglades av shahens totalitäramilitärmakt och den beryktade hemliga polisen Savak.Efter revolutionen i tvingades shahen i landsflykt ijanuari 1979. armé föll samman. Kurderna i intogden iranska arméns garnisoner. Deras avsikt var att fåsjälvstyre för iranska inom ett demokratiskt Iran.I mars 1979 gick den nya fundamentalistiska regeringenunder ledning av till anfall motkurderna och förlorade kurderna sina fästen. Deolika kurdiska grupperingarna har under under 1980- och1990-talet fört en väpnad kamp mot regeringen men ävenmot varann. Och Mullaregimen i har på ettskickligt sätt kunnat utnyttja oenigheten mellan de olikakurdiska partierna.SyrienI det franskstyrda fanns först en relativ frihet förkurderna, en frihet som gradvis försämrades i och medSyriens självständighet 1946.På 1960-talet fråntogs 120 000 kurder sinamedborgarskap som en bestraffning för försök till uppror.Eftersom kurderna i den syriska delen av inte ärså många utgör de inget allvarligt hot mot den syriskaregimen, men de utsätts ändå för ett öppet och ofta brutaltförtryck.De som fråntagits sina medborgarskap har en mycketbesvärlig situation. De får inte registrera sina barn, de fårinte äga mark eller annan egendom, de får ingamatkuponger som berättigar till lägre priser på vissaförnödenheter o.s.v.Förtrycket av kurder är större än förtrycket av andraetniska grupper även i och störst är förtrycket motdem som bestraffas genom att fråntas sina medborgarskap,ett straff som fortsätter i generationer.Sverige bör i FN ta initiativ till att de kurder som förloratsina medborgarskap kan återfå dessa.Kurder i SverigeAntalet kurder i beräknas vara ca. Enligtsvenska bestämmelser registreras kurder eftermedborgarskap, det finns därför ingen offentlig statistiksom visar hur många kurder som finns i Sverige.Kurderna i och andra länder är mycket aktiva.Utan exilkurdernas upplysnings- och påtryckningsarbeteskulle inte exempelvis engagemang i den kurdiskafrågan vara så stort som det är . Många kurdiskaförfattare, journalister och intellektuella finns verksammahär. Kurderna har små möjligheter att i sina hemländerutöva sitt språk och utveckla sin kultur. Det är därför viktigtatt kurderna här i ges dessa möjligheter.I de befriade delarna av irakiska behövsläroböcker på kurdiska och behovet avläromedelsframställning är stort. Kurderna själva har denkompetensen och vi bör ge dem hjälp i det arbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den kurdiska frågan skall tas upp i sin helhet i FN,2. att hos regeringen begär att iEuroparådet verkar för att uppfyller de åtagandensom gjort beträffande mänskliga rättigheter,3. att hos regeringen begär att iEuroparådet och ESK verkar för att undantagslagarna isydöstra upphävs,4. att hos regeringen begär att verkarför att fortsatt särskild bevakning av i MR-frågorgörs av ,5. att hos regeringen begär att iEuroparådet verkar för att en fredlig lösning för kurdernauppnås i och att kurderna till dess får skydd av FN,6. att hos regeringen begär att tarinitiativ till minröjning i irakiska ,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt humanitära bistånd bör fortsätta,8. att hos regeringen begär att inbjuderen delegation från det kommande parlamentet i irakiskaKurdistan,9. att hos regeringen begär att i FN tarinitiativ till att de medborgare som fråntagits sinamedborgarskap i kan få dessa tillbaka,10. att hos regeringen begär att gerekonomiskt stöd till framställning av läromedel på kurdiskasom bistånd till irakiska .