ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02So609 · 1992-01-27 00:00:00 — Barn behöver en pedagogisk, väl strukturerad ochsystematisk träning som förberedelse för skolan.En tidigare skolstart skulle tillsammans med enskolförberedelse i form av en ''riktig förskola'' ge barn enbättre grund för fortsatt skolgång. Genom att barn tidigt fårindividuell hjälp med grundläggande färdigheter, får debättre möjligheter att utveckla sina resurser och att lyckas iskolan och i livet.Deras nyfikenhet och intresse av att lära måste tastillvara och stimuleras på ett helt annat sätt än vad som skeri dag i barnomsorgen -- hur bra den än är.Den allmänna förskolan för sexåringar har till viss delhaft som uppgift att förbereda skolstarten, men denbehöver utvecklas inte minst med tanke på att många nukommer att vara fem år.Jag föreslår därför att alla barn året före skolstarten skallerbjudas en klart skolförberedande förskola. Därmed kanbarnens övergång från förskola till skola underlättas.Denna förskola skall ses som grund i skolsystemet och ge enmålmedveten förberedelse för skolan. Förskolan -- i ordetsegentliga mening -- skall ha skolan som huvudman ochskolan skall ange dess mål och innehåll.Skolan skall således ha det övergripande ansvaret för detpedagogiska programmet i den skolförberedande förskolansom också skall ingå i den kommunala skolplanen.Förskolan skall vara ett frivilligt erbjudande tillföräldrarna men en skyldighet för kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den skolförberedandeförskolan skall ha skolan som huvudman och ingå i denkommunala skolplanen.
mot · GF02So610 · 1992-01-27 00:00:00 — Barnbidragslagen stadgar att föräldrar, som tagit emotett utländskt barn för vård och fostran i syfte att adopteradet, får rätt att uppbära barnbidrag och därmedflerbarnstillägg även innan adoptionen är klar.I 4 § andra stycket barnbidragslagen (1947:529) jämställsnämligen med andra föräldrar de föräldrar som medsocialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barnför vård och fostran i syfte att adoptera det, när det gällerrätten att uppbära barnbidrag.Denna rätt finns inte för svenska barn i motsvarandesituation, dvs. när barnet är emottaget i ett hem i avvaktanpå att det skall adopteras och fosterlön inte utgår. Någotskäl att utesluta dessa få barn från barnbidrag finns inteenligt min mening. Jag yrkar därför att ordet utländska tasbort ur denna paragraf i barnbidragslagen.Praktiskt brukar man ordna det så i dessa fall attsocialnämnden betalar ut barnbidraget till föräldrarna.Emellertid är det så att i de få fall där det svenska barn somskall adopteras är det tredje (eller därutöver) i familjen,förlorar familjen, pga lagtextens utformning, rätten tillflerbarnstillägg fram tills dess att adoptionen är klar.Enskilda familjer kommer i kläm och det motiverarytterligare att lagtexten ändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om sådanändring av 4 § andra stycket barnbidragslagen (1947:529)som föreslagits i motionen.
mot · GF02So611 · 1992-01-27 00:00:00 — Förslag till statsbudget /93 -- nyttbarnbidragssystemI Ny demokratis motion (1991/92:So605) föreslås enutredning om ett nytt inkomstprövat barnbidragssystemsom ger besparing på över 2,5 miljarder per år.Detta faller under punkt C Ekonomiskt stöd tillbarnfamiljer m.m., 1Allmänna barnbidrag, ett förslagsanslag som enligtbudgetpropositionen är 17 miljarder 645 miljoner kr.Eftersom inkomstprövningen av barnbidraget skallträda i kraft sänks ovannämnda belopp med 1,2 miljarder till 16 miljarder . Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Allmänna barnbidrag för budgetåret1992/93 anvisar ett förslagsanslag av (Femte huvudtiteln).
mot · GF02So612 · 1992-01-27 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barnomsorg i glesbygd,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbildning avkommunernas barnstugepersonal,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av särskilda medel tillvidareutbildning inom barnomsorgen,11. att hos regeringen begär en utredning överhemspråksundervisningen enligt vad som i motionenanförts,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetsgivarnas bidrag tillbarnomsorgen skall användas till barntillsynen,13. att hos regeringen begär en översyn avkommunernas avgiftssystem för barnomsorgen enligt vadsom i motionen anförts,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om personalinflytande ochbrukardemokrati,15. att begär att regeringen ger socialstyrelseni uppdrag att upprätta en plan för återuppbyggnad avbarnvårdarorganisationen,16. att hos regeringen begär en plan förutvidgad verksamhet med familjerådgivningsbyråer enligtvad som anförts i motionen,17. att hos regeringen begär förslag till ändringi bostadsanvisningslagen så att förtur ges vidskilsmässor,218. att hos regeringen begär förslag tillutformning av bidrag till umgängesresor,319. att hos regeringen begär en översyn avreglerna för bostadsbidrag enligt vad som i motionenanförts om båda föräldrarnas rätt till bostadsbidrag för tvåbostäder vid skilsmässa,220. att hos regeringen begär förslag till enbarnbalk enligt vad i motionen anförts om barnsrättigheter,321. att hos regeringen begär att det snarastinrättas en tjänst som barnombudsman,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka möjligheterna att utsekontaktman/ombud för barn,23. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om allmän försäkring attkompensationsnivån i sjukförsäkringen blir lägst ,424. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om allmän försäkring att inkomsttaket isjukförsäkringen sänks från 7,5 till 5,5 basbelopp,425. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om karensdagar,426. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om allmän försäkring attföräldraförsäkringen förlängs från den 1 juli1992,427. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om allmän försäkring att inkomsttaket iföräldraförsäkringen sänks från 7,5 till 5,5 basbelopp,428. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om allmän försäkring att föräldraledighetenkvoteras enligt vad i motionen anförts om kvotering ifamiljer där det finns två vårdnadshavare.4
mot · GF02So614 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringens direktiv till läroplanskommittén är tydligoch klar när det gäller bestämningen av skolans ideologiskagrund. ''Skolans verksamhet är inte och skall inte varavärderingsmässigt neutral. Den bör liksom tidigare byggapå de etiska normer, såsom människolivets okränkbarhet,individens frihet, solidaritet med svaga och utsatta, respektför den enskilda människans särart och integritet och allaslika värde vilka genom etik och västerländskhumanism, har en djup förankring i vårt land. Detta ärvärderingar som de flesta människor i , utifrån olikautgångspunkter och kulturell bakgrund, kan acceptera. ''Även om inte barnomsorgen omfattas av dessa direktiv, såvore det naturligt och önskvärt att vi fick en klart uttaladkristen grund även för barnomsorgen.I det nu gällande ''Pedagogiskt program för förskolan''anges bl.a. målet vara att ge barnen ''bästa möjligabetingelser att rikt och mångsidigt utveckla sina känslo- ochtankemässiga tillgångar''. Detta skall ske genom att barnen''får inblick i seder och traditioner, som markerar livetsolika skeden, få samtala om och bearbeta frågor kring tros-och livsfrågor, regler och normer för mänskligsamlevnad...''Den sociala omvärldsorienteringen i barnomsorgen börinte utesluta någon del av verkligheten. kan vikonstatera att den etablerade principenom objektivitet i livsåskådningsfrågor för skolan ocksåpräglat barnomsorgen. Det har medfört ettundvikande av religionen som verklighetskomponent förindivid, familj och samhälle. Många vetenskapliga studierhar också visat att barn saknar förståelse för en religiösverklighetsuppfattning.Nuvarande mål och anvisningar för barnomsorgen tycksha samma förtjänster och brister som kännetecknarläroplanen för skolan. De pekar på väsentliga humanistiskavärden som skall prägla barnomsorgs- och skolmiljön mendessa mål verkar vara svåra att omsätta i detpraktiska handlandet. Objektivitetskravet verkar oförenligtmed ansvaret för att barnen får del av hela verkligheten.De nya direktiven angående skolans läroplan verkarvilja råda bot på denna brist. En nödvändig förutsättningför att den klart uttalade ideologiska grundsynen skall fåverklig genomslagskraft i skolan är att den också blirgrunden inom barnomsorgen.De kristna värderingarna kan göras levande för barnengenom sånger, samtal, tal, lek och drama. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att barnomsorgen skall bygga påkristna och humanistiska grundvärderingar.
mot · GF02T204 · 1992-01-27 00:00:00 — Inom områdena för vägtrafik, järnväg, sjöfart ochluftfart finns arbetsuppgifter av två slag för myndigheter ochverk, dels att sköta den direkta myndighetsutövningenfrämst i form av utgivning av föreskrifter om bl.a. säkerhetoch miljö, dels att upprätthålla infrastrukturnätet. Jag utgårdå från att verken inte driver trafik på nätet. Följanderesonemang torde också huvudsakligen vara tillämpligtinom teleområdet.Det finns starka principiella skäl till att skapa tydligagränser mellan myndighetsfunktionen och funktionen attupprätthålla nätet. Detta fanns med i bilden när riksdagenfattade sitt principbeslut att separeraluftfartsinspektionen från luftfartsverket. Man ansåg då attbefintliga gränser inom verket inte var tillräckliga. Å andrasidan är det inte effektivt att ha alltför många små separatamyndigheter. Detta torde vara ett av skälen till regeringensdirektiv (dir 1990:86) angående det framtidatrafiksäkerhetsarbetet. Med successivt ökande förvåninghar jag sett hur detta arbete verkar leda till att vägverkettar över trafiksäkerhetsverkets myndighetsuppgifter som jubl.a. innebär att besluta om tvingande föreskrifter somgäller alla väghållare, däribland . För vägtrafikengör man alltså ungefär tvärtom mot inom luftfarten.Betänkandet SOU 1991:79 fråntrafiksäkerhetsutredningen remissbehandlas förnärvarande och det är därför självfallet för tidigt att nu låsasig för något visst förslag. Jag anser att det är en brist idirektiven att man inte bett utredningsmannen att studeramöjligheten att till en ny föreskrivande myndighetsammanföra luftfartsinspektionen, sjöfartsinspektionen,järnvägsinspektionen och trafiksäkerhetsverket samtmöjligen även och telenämnden.Det skulle också kunna övervägas att sammanföra deolika verken som upprätthåller infrastrukturnätet till ettenda verk. Det finns förvisso fördelar med att sammanförabanverkets och funktioner så att planering ocharbete med infrastrukturen samordnas. Även i ensamordning med flyg, sjöfart och tele finns fördelar.Under de närmaste åren kan man vänta sig attutvecklingen inom de föreskrivande myndigheternakommer att karaktäriseras av en internationell anpassningtill utvecklingen inom . För infrastrukturverkentorde karaktäriseras av bolagisering avdelar, upphandling av entreprenörer och därmed enminskning av egenregiverksamheten. Efter dessa ganskaomfattande förändringar borde det vara lämpligt att låtaverksamheten gå över i nya organisatoriska former bådevad gäller myndighetsutövningen och upprätthållandet avnätet.Min slutsats av ovanstående resonemang är att manunder bör göra en översyn avmyndighetsstrukturen inom transportområdet i dess helhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förändring av denorganisatoriska strukturen av myndigheter och statliga verkinom transportområdet.
mot · GF02T211 · 1992-01-27 00:00:00 — Behovet av infrastrukturella åtgärder är stort i mångadelar av landet. Infrastruktur har en strategisk betydelse församhällsutvecklingen som helhet. Det är därför som deregionalpolitiska satsningarna alltmer har förskjutits fråndirekt företagsstöd till satsning på vägar, järnvägar,utbildning och service.Jämtlands län är mycket känsligt för tillgång till godakommunikationer eftersom länet har ett perifert läge, litenfolkmängd spridd över en stor yta och ett glest nät av företagmed långa avstånd från varandra.Ett bra vägnät är en viktig grund för regionalpolitiken iNorrlands inland. har länge släpat efter. Detallmänna vägnätet i länet omfattar väg per 1000invånare. Genomsnittet för landet är endast per 1000invånare. av de allmänna vägarna i länet har beläggning medanmotsvarande siffra för riket är . av trafikarbetet utförs på allmänna vägar med slitlagerav grus. Medeltalet för riket är 3 %.Regionalpolitiken har fått en större tyngdvid fördelning av pengar över landet. Dennautveckling måste fortsätta. De olika trafikpolitiska målentillgänglighet, miljö och regionalpolitik måste prioritera detsistnämnda. Detta bör ges regeringen tillkänna. Dock fattasdet pengar till våra vägar. Ett nytt sätt att finansieravägbyggen och underhåll måste tillskapas. Enklare änvägtullar och broavgifter vore att en del av bensinskattengick direkt in till är ett nödvändigt transportalternativ förmånga företag i . är miljövänlig,trafiksäker och energisnål. Det är angeläget att en störreandel turister kan komma till länet med tåg. Då behövs delsen ytterligare investering av järnvägsdelen --, dels möjligheter till snabbare förbindelserÖstersund--Stockholm.Detta bör ges regeringen tillkänna. Beträffandeinlandsbanan är det viktigt att snabbt få ett belut om dessframtid. Vi har tidigare motsatt oss de 100 miljonerna somsatsats under ett nådaår. Dessa pengar hade gjort bättrenytta om de satsats på . Vi anser dock att denav den tidigare regeringen påbörjade, upprustningenmellan och måste fortsätta.Svegs flygplatsUnder en följd av år har vi motionerat om Svegsflygplats. Vid överföringen av från Uppsalatill sjukvårdsregion gjordes utfästelser omkommunikationer för patienter och anhöriga från södradelen av länet. Dessa utfästelser har aldrig infriats.Med samma motiv anser vi att staten skallfullfölja sina löften. Detta bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en regionalpolitisk prioriteringvid väganslagens fördelning över landet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande behovet av upprustningav bansträckan --samt möjlighet tillsnabbare förbindelser till och från länet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Svegs flygplats.
mot · GF02T216 · 1992-01-27 00:00:00 — för personbilar som klarar USA-krav och med 6 000 kr.för bilar som klarar nya krav från delstaten . Etttydligt mål bör uppställas för hur stor andel av nysålda bilarsom skall följa de nya normer som införts i . Ominte målet uppnåtts inom fastställd tid skärps skillnaderna ibilaccisens storlek ytterligare.De stimulanser som redan finns för lastbilar börutvecklas vidare.4. Stöd till utvecklingen av elbilar -- med beaktande avkopplingen till energipolitikens övriga utveckling. (Elbilardrivna med el från ett fossileldat kraftverk innebär ingenminskning av koldioxidutsläppen. De ökar i stället genomen totalt sett sämre verkningsgrad. )FlygetFlyget är som tidigare nämnts det mest energikrävandeav alla transportslag. har flyget inom bådepersonoch godstrafiken utvecklats mycketsnabbt. Tillräcklig politisk beslutsamhet för att stärka andratransportmedels konkurrenskraft är nödvändig.Även om en sådan miljömässigt nödvändig bromsningav flygets utveckling blir möjlig kommer flyget att vara och viktig (och miljöfarlig) transportväg även iframtiden.Det gäller alltså att även för flyget uppmuntrautvecklingen av bränslesnålare och miljövänligare teknik.För det internationella flyget krävs internationellsamordning för att gynna utvecklingen av bränslesnålteknik genom bränsle- eller koldioxidavgifter.Bränsleåtgång och utsläpp till miljön från olikaflygplanstyper är emellertid väl kända. Ett möjligtstyrmedel i väntan på internationella överenskommelser ärdärför miljörelaterade landningsavgifter. Sådana avgifterfinns i . För varje flygplats som införliknande landningsavgifter bör intresset öka hos flygbolagoch plantillverkare att utveckla miljövänligare plan.Vi föreslår att landningsavgifterna även i Sverigeutformas så att de premierar flygplan som gör mindre skadapå miljön.FlygplatsernaFlygplatserna är särskilt känsliga när det gäller dedirekta miljöskadorna från flygfarten. Mycket höga utsläppav cancerogena kolväten sker när planen med lågamotorvarv taxar till och från startbanorna.Därför behövs fortsatt och skärpt restriktivitet mot attge tillstånd till flygplatser i miljökänsliga områden eller närabebyggelse. Givna koncessioner bör kunna omprövas. Detborde också vara möjligt att ordna planens taxning påflygfälten genom lämplig bogsering.Avvisningen av flygplanen med hundratals liter glykol ärför varje tillfälle ett allvarligt utsläpp av miljöavgifter.Både av säkerhetsskäl och miljöskäl behövs ettutvecklingsarbete för att hitta andra lösningar för dettaproblem inom flygfarten.Analys av trafikens miljökonsekvenserVägtrafiken, flygfarten och även sjöfarten får somresultat starka koncentrationer av miljöföroreningar ochmiljöskador.Länsstyrelserna måste som tillsynsmyndighet också haett obligatoriskt uppdrag att övervaka transportsystemensmiljökonsekvenser samt att medverka till att nödvändigamiljöförbättrande åtgärder vidtas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar i den samladetrafikpolitiken.
mot · GF02T217 · 1992-01-27 00:00:00 — Antalet olyckor stiger och det kan synas logiskt i ochmed att det blir fler trafikanter och fordon på vägarna förvar dag. Samhället måste dock göra vad det kan för attminimera olyckorna.Spritkonsumtion i samband med bilkörning har ökat.Det är helt oacceptabelt. Polisen måste göra flernykterhetskontroller efter vägarna så att fler ertappas ochvisa folk att man menar allvar.Vägrenskörning och vänstersväng är två moment i dendagliga trafiken som inte fungerar särskilt bra. För den vaneföraren är det en självklarhet att använda vägrenen närnågon vill köra om, om förutsättningarna så tillåter. Likasåvänstersvängen är en manöver som kräver samspel mellantrafikanter. Det skulle ta ner olycksstatistiken avsevärt omvi fick dessa moment att fungera bättre. I samråd med blandandra försäkringsbolag, har framkommit att det är svårt attändra dessa moments regler på grund av skadeståndsregler.Därför bör istället medel anslås till en rejäl kampanj församarbete i trafiken.Det bör byggas kringfartsleder med planskildakorsningar runt de större städerna, det skulle inte bara gemindre olyckor, det skulle även ge miljöeffekter i centrumvilket ju eftersträvas.Motorvägarna är ju våra säkraste vägar, men om olyckanär framme och någon far över mittsträngen blir det alltidmycket kraftiga olyckor. Vi anser det angeläget att byggastötupptagande staket i mittsträngen på alla motorvägar. Påen del ställen är det redan gjort men största delen av våramotorvägar är utan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpta straff för onykterhet vidbilkörning,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov avtrafiksäkerhetskampanj om vägrenskörning ochvänstersväng,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av kringfartsleder,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkrare motorvägar.
mot · GF02T219 · 1992-01-27 00:00:00 — Knappast ett enda av de plan somtrafikerar kan föras över till på grund avden kapacitetsbrist som råder där.Behåll flygplatsAvtalet mellan staten och om går ut1996, och staden har tidigare haft ambitionen att utnyttjaBromma för andra ändamål än flygverksamhet. Det är inteacceptabelt med en nedläggning av utan att detfinns ett fullgott alternativ till en city/affärsflygplats. VarkenNyköping eller är fullgoda alternativ till Brommaoch i finns inte politiska förutsättningaratt bygga ytterligare en trafikflygplats.Den tidigare politiska majoriteten i ochden förra regeringen har velat lägga ned flygplats.I och med höstens val har förutsättningarna för ettbibehållet dock förbättrats. föreligger det avallt att döma en majoritet i för att Brommaflygplats skall bevaras. Den nya regeringen har ocksåuttryckt sitt stöd för denna vilja.Från företagshåll har det framförts intresse av att varamed och ansvara för den framtida driften av Bromma.Näringslivet ser en som ensynnerligen viktig del i den framtida infrastrukturen förStockholm och för . Enligt vår mening måsteregeringen aktivt medverka till att bibehålls ochutvecklas.Luftfartsverket förväntas inlämnakoncessionsansökan för en tredje bana på Arlanda.Flygplatsen ligger som nämnts redan i kapacitetstaket,varför frågan om en tredje bana är livsviktig för enfungerande huvudstadsregion och för hela landet.Redan under nästa år kan av kapacitetsskältvingas att avvisa viss trafik under attraktiv tid.Regionens flygplatsfrågor kan snabbt hamna i akutasvårigheter om inte bibehålles ochArlandas tredje bana kan byggas. Regeringen måste ge sittaktiva stöd för en fortsatt fungerande flygtrafik i regionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall tilldelassin rättmätiga andel av väganslagen,2. att hos regeringen begär att beräknadnyttoavkastning av vägobjekt skall vara styrande förordningen över landet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en fast andel av från läneninbetalda fordons- och bensinskatter bör återföras till resp.län som ytterligare väganslag, och att ett klarare sambandmellan bilskatter och väginvesteringar skapas,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen noggrant bör följautvecklingen av flygplatsfrågaArlanda/och tar ett ökat ansvar för utvecklingenför dessa båda samverkande statliga flygplatser,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att brukaravgifter successivt skallavlösa bensin- och fordonsskatter,6. att upphäver lagen om byggnadstillståndm.m. (1971:1204).1
mot · GF02T220 · 1992-01-27 00:00:00 — Vägtransporterna är en av hörnstenarna i den svenskavälfärden. Att anpassa åkarnas villkor successivt till EG ären förutsättning för fortsatt framåtskridande.Det finns ett antal s.k. flaskhalsar det vill säga broar ochdåliga vägsträckor som inte klarar den tunga trafiken, dessabör prioriteras för snabbast möjliga ombyggnad.Chaufförernas arbetstidsregler är inte bra förtrafiksäkerheten, med anledning av detta bör dessa ses överi samråd med chaufförer och åkerinäringens företrädare.Från 1/1 -93 skall alla nya lastbilar vara utrustade medavgasreningssystem, träder en ny miljöskatt ikraft. Varje ny lastbil över 7 tons totalvikt skall betala . Det kan inte vara rimligt att först få betalaextra för att få en bil som är utrustad medavgasreningssystem enligt de nya normerna och fåbetala en straffskatt för miljön. Miljöaccisen bör tas bortinnan den ens tagits i bruk. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att s.k. flaskhalsar prioriteras vidförbättring av vägar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetstidslagen för chaufförerses över,3. att beslutar att den s.k. miljöaccisen tasbort.1