mot · GF02Fi502 · 1992-01-27 00:00:00 — Kooperation som medel i förnyelse av offentlig sektor Förnyelsen av den offentliga sektorn har pågått underflera år. Förnyelsen har genomgående haft som syfte attpröva nya former som ger medborgarna ökat inflytandeöver samhällsbesluten och att öka närheten till dem somfattar besluten.Detta har i första hand skett genom en långtgåendedecentralisering och genom att stelbenta organisationer ochlånga beslutsvägar brutits ner och förkortats.Målet har också varit att förbättra servicen så att denstämmer bättre med medborgarnas/brukarnas behov ochönskemål. Ytterligare ett viktigt mål har varit att ökaeffektiviteten i den offentliga verksamheten.Detta förnyelse- och förändringsarbete har i störstautsträckning skett inom den offentliga verksamheten ochdess olika myndigheter och organisationer.På senare år har det blivit allt vanligare att förnyelsentagit sig uttryck i att verksamheter bedrivs fristående och iandra företagsformer än de som är vanliga inom offentligverksamhet. Dessa nya former har dock så gott somgenomgående helt eller delvis finansierats av detgemensamma och kan därmed ses som en form avuppdragsverksamhet snarare än privata marknadslösningar.Bland dessa fristående företagsformer har denkooperativa en särart. Skälet är att kooperativa företagkombinerar närhet, inflytande och därmed också högreeffektivitet med långsiktighet och sociala mål. Mångaverksamheter i offentlig sektor har just de sociala målensom främsta kännetecken.Andra associationsformer t.ex. aktiebolaget har i sinkonstruktion inte denna kombination av ekonomiska ochsociala mål. I aktiebolaget är de ekonomiska målen såmycket mera framträdande. Aktiebolaget lägger tonviktenpå vinstens roll. Det kooperativa företaget lägger tonviktenpå medlemmarnas nytta av företaget.Att låta människor bli delaktiga och att tillvarataengagemang är ett sätt att vårda och fördjupa demokratin isamhället. Ett sätt som också leder till högre effektivitet.Dessa värden förverkligas bättre i den kooperativaföretagsformen än i någon annan företagsform.Inom ramen för offentlig verksamhet kan man i dagurskilja flera typer av kooperativ.För närvarande finns ca 800 föräldrakooperativabarnstugor i . Dessa är exempel påbrukarkooperativ där behovet av barntillsyn ochbarntillsyn med speciella kvalitéer varit drivkraften iutvecklingen. I föräldrakooperativen är detföräldrarnas/brukarnas behov och uppfattningar om vadsom är god barnomsorg som styr verksamheten.Även på handikappområdet finns exempel påbrukarkooperativ. På 5 orter finns kooperativ bildade avhandikappade som anställer sina egna vårdare.Det handlar om gravt handikappade personer somgenom den kooperativa företagsformen ges möjlighet att fåett avgörande inflytande över sitt eget behov av personligassistans.Även inom äldreomsorgen finns exempel påbrukarkooperativ. Ett sådant exempel är ett nybildatkooperativ för äldreboende i Lövvik, ; dettakooperativ innehåller, förutom äldrekooperativt boende,även övrig erforderlig äldreomsorgsverksamhet såsom sjuk-och hälsovård, hemtjänst-hemsjukvård, dagcentral ochfärdtjänst. Kooperativet kommer dessutom att organiserastudieresor, trädgårdsodling, service-, fritids-, kultur- ochinköpsverksamhet, vari medlemmarna deltar somkonsumenter och/eller producenter. Ytterligare 3 sådanakooperativ för äldre är under bildande bl.a. i Jämtland.Inom verksamhet för utvecklingsstörda och inompsykiatrin har funnitsarbetskooperation som ett led i vård och rehabilitering.Uppskattningsvis finns ett 20-tal sådana kooperativdär medlemmarnas behov av meningsfullt arbete varit detdrivande i utvecklingen. Under föregående år bildades ävenett par arbetskooperativ inom missbruksvården, med syfteatt ge missbrukare arbete och rehabilitering.Ett annat exempel på kooperation inom ramen föroffentlig verksamhet är de s.k. personalkooperativen.I dag finns personalkooperativ inom barnomsorgen (etttiotal), inom den kommunala (ett par), inomhälso- och sjukvården (ett par kooperativa vårdcentraler)och inom teknisk förvaltning (vaktmästeri och städning).I kommun finns dessutom ett personalkooperativför kommunens kulturella verksamhet. På flera platser ärkooperativa bibliotek under bildande.Om brukarkooperativen sätter brukarna i centrum kanpersonalkooperativen sägas sätta personalen/de anställda icentrum. Personalkooperativen är i första hand ett verktygför de anställda att få inflytande över sin egen arbetsplats.Därmed kan de också bidra till förnyelse ochdemokratisering av arbetslivet inom offentlig förvaltning.Det finns all anledning att anta att detta kommer brukarnatill godo men det bör också påpekas att det inte finns någonautomatik i detta. Brukarnas möjligheter att påverka ochstyra är formellt sett inte större än i verksamhet som drivsav stat eller kommun.Det är troligt att vi kommer att få sekooperativa blandformer, dvs. kooperativ med bådebrukare och personal som medlemmar. Embryon till sådanafinns på handikappområdet.En annan form av blandkooperativ ärsamhällskooperativen. Samhällskooperativen kanvara ett sätt för människor i glesbygd att bo kvar och skapaarbetstillfällen och service i bygden. finns ca 5 sådanakooperativ varav det mest omtalade är Huså i Jämtland.Trots sitt läge vid baksida har Husåbornalyckats vända en mycket ogynnsam utveckling vad gällerbefolkningsunderlag, arbetstillfällen och samhällsservicegenom att i kooperativ form tillsammans arbeta för sinhembygds överlevnad. Många av ''bygdens söner ochdöttrar'' har återvänt till Huså.Vi anser att den utveckling av kooperativa lösningar ioffentlig sektor som här översiktligt beskrivits är mycketintressanta. Vi är övertygade om att olika former avkooperativ kan spela en allt viktigare roll iarbetet med att förnya den offentliga sektorn. Därför är detviktigt att erfarenheterna av dessa lokala kooperativalösningar nu tas tillvara och att goda exempel kan förmedlasvidare.Grundläggande är att dessa kooperativa företagsformerges samma möjligheter och rättigheter att utvecklas ochväxa som andra alternativ till offentlig verksamhet.Problemet är dock inte i första hand att det finnsformella hinder för en ytterligare utveckling av kooperativ ioffentlig sektor.De huvudsakliga hindren för verksamheten handlar istället om dåliga kunskaper om och ibland en fördomsfullinställning till den kooperativa företagsformen blandansvariga på myndigheter, i kommuner och i landsting.Det finns en lång tradition av att driva verksamhet istatlig och regi. Att bryta upp och skapa nyastrukturer för utförande av service och vård fordrar nyakunskaper. Det måste ses som utomordentligt viktigt att denya strukturer som växer fram ges de bästaförutsättningar, så att de blir stabila såväl för brukare ochpersonal som för skattebetalare.Områden som hälso- och sjukvård, äldreomsorg ochhandikappomsorg kan inte tillåtas bli experimentområden.Det mänskliga kapitalet i form av sjuka barn, äldre ochhandikappade tillåter helt enkelt inte detta.Den kunskap och den kompetens som vuxit fram bl.a. inom de lokala kooperativautvecklingscentras verksamhet är ett viktigt inslag i denkooperativa utvecklingen inom offentlig sektor för atttillgodose information och rådgivning till blivandekooperatörer.Även juridisk, ekonomisk och arbetsrättslig kompetensär viktiga inslag då de nya kooperativen skall formas.Kooperativa rådet bör i samarbete med LKU, Koopi m.fl.få i uppgift att se till att stödet till kooperativ utveckling blirså allsidigt som krävs.Vidare bör brukarnas behov av att ikonsumentupplysningssyfte få information om de olikamöjligheter som står till buds vad gäller brukarstyrdaalternativ beaktas. Resurser för detta bör finnas inom denkooperativa stödstruktur som utgår från Kooperativa rådet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder genom för att öka konsumenternas och personalensinformation och kunskaper om kooperativa lösningar inomden offentliga sektorn.