mot · GF02T815 · 1992-01-27 00:00:00 — Prismål för portoavgifter för fack- och konsumentpressen har stora förändringar skett närdet gäller distributionen av svenska tidningar ochtidskrifter. Ännu större förändringar är att vänta som enföljd av att ställning och uppgifter förändras.I dag distribueras en mycket liten del av dagstidningarnaav . Dagspressen har egen distribution ochdessutom finns konkurrerande företag.När det gäller kommersiella veckotidningar säljs de ihuvudsak som lösnummer i kiosker och butiker medandistributionen till hemmen spelar en mindre roll.För adresserade medlemstidningar och andrafacktidningar, en tidningsgrupp som omfattar 300miljoner tidningar , är dock distributionen tillbostäder och kontor praktiskt taget helt beroende avPostverket. Med undantag för , somomfattar av landets hushåll, finns heller ingakonkurrenter till , och därmed inga möjligheterför dessa tidningar att pressa priserna på en fungerandemarknad.Det är heller inte särskilt sannolikt att sådana välfungerande marknader vad gäller post- ochtidningsdistribution kan etableras mer än i just de störrestäderna, alldeles oavsett vilka politiska ambitioner som blirstyrande när det gäller och dessverksamhetsområden. Även om vi antar att City-Mail, somhar sådana planer, etablerar sig som en allvarlig konkurrenttill i de tre storstäderna , Göteborgoch , så kommer att finnas som ensamdistributör av denna fackoch organisationspress till 66procent av landets hushåll.Det bör också noteras att kräver ''trohet''från sina kunder. Det innebär att man ställer som krav föratt åta sig distributionen i de områden där man är ensam på''marknaden'', att man också får distributionen där det finnsalternativ.Detta innebär i praktiken att kommer att haett faktiskt monopol , detta alltsåoberoende av om man väljer att bibehållapostverksamheten som ett samhällsägt servicemonopol meden inbyggd subvention av icke lönsam post- ochtidningsdistribution i t.ex. glesbygden, eller om man väljeratt organisera om postverksamheten med sikte på, som detuttrycks i den presenterade budgetpropositionen,''marknadsmässiga villkor och en riktig prissättning''.Den nämnda tidningsgruppen kommer, i vilket fall somhelst, att vara utlämnad åt ett faktiskt monopol utanmöjlighet att pressa priserna.Det var mot den här bakgrunden, med insikt om dettafaktiskt existerande monopol, och med insikt om vilkenviktig demokratisk funktion dessa tidningar har, somriksdagen 1991 fattade beslut om att ett s.k. prismål skullefastställas för vissa tidningar inom (Fack- ochkonsumentpressens ).Det kan konstateras att , för de tidningar sominte omfattas av prismålet, höjt prisernamed . har man krävt attprinciperna i avtalen om distribution måste bygga påprishöjningar baserade på konsumentprisindex plus fyraprocent.För de berörda tidningarna och tidskrifterna är det avavgörande betydelse att prisutvecklingen inte är för snabb.Konsekvenserna av övriga prishöjningar är redan avsevärdaför kulturtidskrifter, religiösa, fackliga, politiska,ekonomiska och andra tidskrifter av stor betydelse för enlevande samhällsdebatt och för uppdatering och förkovraninom såväl bransch- som yrkesområden. Svårigheterna tillföljd av fördyringarna har lett till minskadeutgivningsfrekvenser, nedläggningar och till att innehållettunnats ut och omfånget reducerats.I Budgetpropositionen (1991/92:100 bilaga 7) hemställesatt skall besluta om en avveckling av ordningenmed prismål för portoavgifter för tidningar befriade frånmervärdesskatt. Detta med hänvisning dels till att dettaprismål försvårar en övergång till ''marknadsmässiga villkoroch en riktig prissättning'', dels till att ''underskottet'' iPostverkets tidningsrörelse ''svårligen kan minskas så längeprismålet gäller''.Men när det gäller distributionen av berörda tidningarkommer, vilket understrukits i det tidigare resonemanget,ett faktiskt monopol att existera för överskådlig tid, oavsettsådana ambitioner att etablera marknadsmässiga lösningar.Vad gäller resonemanget om underskott kan konstaterasatt några inbesparingar för statsmakterna eller Postverketinte redovisas i propositionen. Detta torde heller inte varamöjligt att göra då basen för debiteringarriskerar att minska i än snabbare takt om prismåletavskaffas och regelsystem för prishöjningar fårgenomföras. Detta genom att tidningar och tidskrifter slåsut eller minskar sin utgivning som en följd avprishöjningarna.Någon kostnad är därför heller inte möjlig att redovisavad beträffar ett alternativ där man väljer att införa prismålför alla tidningar inom . Det torde rent avkunna vara så att detta skulle leda till det bästa ekonomiskautfallet för Postverket.Sammanfattningsvis talar starka argument för attprismålet bibehålles. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avskaffa prismålet förmervärdesskattebefriade tidningar inom Fack- ochkonsumentpressens presskommitté (FKP-gruppen),2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i övrigt i motionen anförts om prismålet.