mot · GF02Jo648 · 1992-01-27 00:00:00 — Ökad miljökunskap, m.m. Ett av de allvarligaste hoten mot mänskligheten ärden tilltagande miljöförstöringen. Tillgång till frisk luft,rent vatten, hälsosamma livsmedel och oförstörd natur ären självklar rättighet för vår generation och för kommandegenerationer.LuftenLuft som är förorenad skadar vegetation, vatten,byggnader, människor och djur. Skadorna ger dels direkta,dels indirekta effekter.De direkta effekterna orsakas bl a av svavel- ochkväveoxider från utsläpp från främst bilar, industrier ochförbränningsanläggningar. Effekterna är oftakoncentrerade till området närmast utsläppskällan.Ett stort antal skadade träd finns exempelvis runttätorter och trafikleder. Även byggnader kan vara angripnaav föroreningar. I industriområden och städer utsätts ocksåmänniskor för alltför höga koncentrationer avluftföroreningar. De ger en ökad risk för infektioner, astmaoch allergier. Cancerrisken ökas liksom ocksåpåfrestningarna för personer med hjärt- och kärlsjukdomar.De indirekta effekterna står också svavel- ochkväveoxiderna för. De bildar svavelsyra och salpetersyrasom kan transporteras med vindarna över stora områden.Syrorna löses i moln- och regndroppar och faller nertillsammans med nederbörden. Detta leder till försurningav sjöar, mark och skogar. När marken försuras ökarväxternas innehåll av tungmetaller. Människor och djur fåri sig detta via dricksvatten och föda.OzonlagretOzonlagret på 20--har kallats jordensglasögon. Det skyddar livet på jorden från för mycketultravioletta strålar.Genom ohämmad användning av fossila bränslen, kol,olja och gas och genom syntetiskt tillverkade freoner harmänniskan lyckats rubba balansen i naturen och allvarligtskadat ozonskiktet.Om utsläppen av koldioxid, freoner, metan ochkväveoxider får fortsätta som kan den s kväxthuseffekten leda till en global miljökatastrof. Klimatetblir varmare genom att ett tjocknande lager av koldioxidoch vissa andra långlivade gaser byggs upp i atmosfären.Skiktet fungerar som ett drivhustak. Den ultraviolettastrålningen släpps igenom men den värmestrålning, somjorden normalt skickar tillbaka, stoppas.ÖstersjönÖstersjön håller på att dö. Föroreningar tillförs frånländerna runt , framförallt genom otillräckligtrenade avloppsvatten från städer och industrier i detösteuropeiska tillrinningsområdet. Övergödning leder tillbl a algblomningar och syrefattiga bottnar. Konsekvensenblir att bottenfaunan reduceras kraftigt. Havet dör.Endast en allmän attitydförändring kombinerad medåtgärder från kommuner och stater kan rädda Östersjön.Länderna runt måste handla innan det är för sent.VattnetVattnets ekologiska balans har den största betydelse förde varelser och organismer som lever i det eller använderdet. För att minska försurningseffekten uppehålls''levande'' vattensystem med konstgjord andning, d v sbuffras genom kalkning.Ytvattnet smutsas av utsläpp från hushåll, institutioner,industrier, jordbruk och avfallstippar. Nedfall från luft ochnederbörd tränger ner till grundvattnet.Vattenledningsnäten, som ofta är gamla, bidrar medbakterier och tungmetaller till försämring av dricksvattnet.Dricksvattnet ''medicineras'' med bl a bakteriedödande kloroch Ph-höjande medel. Detta resulterar i att ''kranvattnet''blir i allt sämre kondition och påverkar vår hälsa negativt.BostäderVentilationen är det största problemet i nyare bostäder.Husen är täta och luftomsättningen låg. Byggmaterialeninnehåller hälsofarliga ofta allergiframkallande ämnen.Radon som kan finnas i byggmaterial och berggrund ärexempel på en stor hälsofara. Fukt, värme och dåligventilation kan ge mögel. Dålig inomhusmiljö kan dock ejensidigt skyllas på byggnadsmaterial och ventilation. Ävenbristande städning ökar problemen. Hushållen förbrukarockså mycket energi genom matlagning, uppvärmning ochanvändning av olika energikrävande hushållsmaskiner.SopsorteringMånga kommuner har börjat genomföra källsortering.Vanligtvis hamnar dock fortfarande allt avfall i sammasopsäck i brist på vettiga lösningar och utrymmen förkällsortering. Många kommuner har också rutinmässigpappersinsamling. Behållare och containrar förtillvaratagande av glas, batterier och kläder är ävenutplacerade i många tätorter för att underlätta sortering ochåteranvändning. Trots detta är det endast en liten del avhushållsavfallet som tillvaratas för återanvändning.Förslag på praktiska åtgärderMiljöarbete behövs på många nivåer. Som enskilda kanvi i det dagliga livet påverka miljösituationen genom att fåin ett miljötänkande och ett praktiskt miljöhandlande ivardagen. Det kan gälla sophantering, att inte skräpa ner,att använda miljövänliga produkter, att minskaenergibelastningen genom att exempelvis använda tvätt-och diskmaskin etc. Det kan handla om sånära ting som att fostra sina barn till respekt för det levande,att vårda det som växer och att inte slänga sådant som gåratt återanvända. För detta behövs kunskap ochattitydförändringar. Viktiga fora för ett ökatmiljömedvetande är förutom hemmet och familjen ävenförskolan och skolan. I deras uppgifter måste ingå att görabarn och ungdom miljömedvetna. För att höja föräldrarsoch lärares miljömedvetande behöver praktiska ochkonkreta miljöfrågor diskuteras inom föräldrautbildningensamt ingå i förskole- och lärarutbildningar.Ytterligare ett viktigt forum för miljökunskap ärvärnpliktsutbildningen.För att skydda grundvattnet, vårt viktigaste livsmedel, ärdet viktigt att grundvattentäkter skyddas och attvattenledningssystem inte innehåller sådant material somfäller ut t ex tungmetaller. I ett läge av byggarbetslöshet kanen av de åtgärder som sätts in vara insatser för att se övervattenledningsnäten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljökunskap iföräldrautbildningen, förskolan, skolan och undervärnpliktstiden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att se övervattenledningsnäten.