mot · GF02L421 · 1992-01-27 00:00:00 — Bestämmelser om personnamn, varmed avsesefternamn, mellannamn och förnamn, finns i namnlagen(1982:670). Lagen trädde i kraft ochersatte då namnlag.Syftet med lagen framgår av propositionen:En utgångspunkt för den nya namnlagen är att en enskildi så stor utsträckning som möjligt ska få bestämma vilketnamn han eller hon skall ha. Lagen har därför utformats såatt den ger utrymme både för traditionella uppfattningaroch, i rimlig grad, för sådana som avviker därifrån.En strävan har vidare varit att ge uttryck för principenom jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom principenatt alla barn skall behandlas lika i namnrättsligt hänseeendeoavsett om föräldrarna är gifta med varandra eller ej.Tyvärr är det goda syftet med den nya lagen inte uppnått.På flera punkter fungerar den dåligt. Vi kommer här att taupp några exempel på tveksamheter och problem mednamnlagen.Olika myndigheterDet är inte bra att flera olika myndigheter handharfrågor om personnamn och namnbyten. För den enskilde ärdet svårt att förstå varför patent- och registreringsverketmot avgift handhar vissa namnfrågor medanfolkbokföringsmyndigheten utan avgift handlägger andra.Det borde vara möjligt att lägga alla namnärenden under enoch samma myndighet.Ologiskt regelverkNamnlagen skulle ge stor frihet för människor att självabestämma sitt namn. Men i realiteten är det inte så.Regelverket är snårigt och i flera avseenden ologiskt ochobegripligt framför allt för den enskilde.Frågan är varför just vi måste hålla oss med en såkomplicerad namnlag. I och anser manatt man klarar sig utan omfattande namnlagstiftning. Attstörre frihet för människor att själva kunna välja namnskulle öka riskerna för förväxlingar är knappast större härän i eftersom vårt bruk av personnummer somidentifiering är så utbrett.MellannamnMed mellanamn avser man den typ av namn som tidigarekallades tilläggsnamn. Låt oss säga att någon heter AnnaMargareta Strand . Av förnamnen ochMargareta är det senare tilltalsnamn, Strand är mellannamnoch är efternamn (vilket också ibland kallasfamiljenamn). Själv säger hon oftast bara MargaretaSvensson. skulle hon ha hetat och namnen skulle placerats i nämndordning. var då också efternamn och Strandkallades till- läggsnamn.Både det gamla tilläggsnamnet och det nuvarandemellannamnet var/är oftast ett tidigare buret namn. Det ärvanligare att kvinnor har tilläggsnamn än att män har det.Problemen med bruket av mellannamn är flera.Mellannamnet är ju egentligen ett ''efternamn'', det ser juut som ett sådant, men till sin status är det mer att likna vidförnamn. Ofta uppstår dock tveksamhet om vilket avnamnen som är det verkliga efternamnet.Detta är särskilt vanligt när man kommer utomlands.Namnförvirringen kan bli total. Bruket att placera in ettnamn, som ser ut som ett efternamn men inte är det, föredet verkliga efternamnet, är vi ensamma om.Låt oss återgå till att hon reser, lämnar fram sitt pass för att exempelvisen hotellportier ska skriva av hennes namn. Med allsannolikhet kommer hon då att få heta ! Ochju vanligare det blir med plastkort med begränsat utrymmeför namnet, desto vanligare är det att bara tilläggsnamnetfår plats och efternamnet ''försvinner''. Och var ska manleta efter i telefonkatalogen --under Strand eller ?Alla tveksamheter som är förknippade med mellannamnskulle enkelt kunna undvikas om vi återgick till det gamlasystemet att lägga till det extra namnet efter det egentligaefternamnet.Ibland torde det också vara så -- när det av olikaanledningar inte finns utrymme för både mellannamn ochefternamn i exempelvis register -- att efternamnet förlorar ibetydelse i förhållande till mellannamnet. Mellannamnetfår status av efternamn. Detta problem skulle försvinna ommellannamnet åter kallades tilläggsnamn och placeradesefter efternamnet.Ett annat sätt att undvika osäkerhet om vad som är detegentliga efternamnet vore att låta den enskilde självbestämma vad som ska utgöra efternamn och tillåta att detnuvarande mellannamnet får förbindas med efternamnetmed bindestreck och bli en del av efternamnet.Det här är några exempel i ett försök att visa att dennuvarande namnlagen bör revideras. Vi föreslår att enkommitté tillsätts som får i uppgift att revidera lagen delsmed syfte att förenkla den, dels så att de lovvärdaintentionerna från förarbetet till den nuvarande lagen fårgenomslag.Det är också särskilt angeläget att lagen anpassas till vadsom skulle kunna kallas ''rådande uppfattningar'' på det härområdet och att så relativt nymodiga konstruktioner sommellannamn som varken är tradition här i landet ellervanligt i övriga undviks . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avnamnlagen i enlighet med vad som anförts i motionen.