mot · GF02Jo612 · 1992-01-27 00:00:00 — 1980beslutade att kärnkraften skall avvecklas i dentakt som är möjligt med hänsyn till behovet av elektriskkraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd.Samtidigt slogs fast att den sista reaktorn skall stängassenast år 2010.EnergiöverenskommelsenTill grund för den framtida energipolitiken ligger en bredöverenskommelse mellan tre av partier. I dennaslås fast att energipolitikens mål är att på kort och lång sikttrygga tillgången på el och annan energi på med omvärldenkonkurrenskraftiga villkor. Härigenom främjas en godekonomisk och social utveckling i . Energipolitikenskall utgå ifrån vad natur och miljö kan bära.Det är glädjande att moderata samlingspartiet nu givitupp sitt motstånd mot avvecklingen av kärnkraften då mani regeringsförklaringen deklarerar att ''den s kenergiöverenskommelsen ligger fast''.Regeringen skall i budgetpropositionen redovisade resultat som har uppnåtts genom de energipolitiskaprogrammen för omställning och utveckling avenergisystemet samt förelägga förslag om deytterligare åtgärder som är motiverade.Vi vill understryka betydelsen av detta arbete. För attkärnkraften skall vara avvecklad till måsteavvecklingen påbörjas så tidigt att den genomgripandeomställningen av vårt energisystem hinner genomföras till2010 utan allvarliga störningar för energiförsörjningen ochsysselsättningen.För att avvecklingen skall genomföras på ett såmiljömässigt bra sätt som möjligt måste hushållningen medel och energi sättas i centrum. Ett program för effektivareanvändning av energi har beslutats av . Dettamåste successivt kompletteras, bl.a. genom att styrmedlenvidareutvecklas. Företag och enskilda måste få ett korrektincitament till hushållning med energi.För industrier med tillverkning av energikrävandestandardprodukter leder en hög energibeskattningknappast till några positiva miljöeffekter. Snarare blirresultatet att tillverkningen flyttas till något konkurrentlandmed lägre beskattning. har därför särskildanedsättningsregler tillämpats för sådan produktion.Nyligen har en utredning presenterats med förslag tillnytt nedsättningssystem för industrins energiskatter.Regeringen har också aviserat att den efterremissbehandling och beredning kommer att presentera ettförslag till nytt nedsättningssystem. Det är väsentligt attöversynen av nedsättningsreglerna görs utan att alltförmycket störa de incitament som skapats genom nuvarandeenergi- och miljöskatter. Förslaget måste också varafördelningspolitiskt acceptabelt.Den aviserade översynen av nedsättningsreglerna förenergiskatt måste göras med detta som utgångspunkt.Energihushållningsplaner inom energikrävande företag ochobligatoriska normer för elkrävande utrustning m.m. ärsådant som också måste övervägas i det fortsatta arbetet.9. Värnet om marken och naturvårdenVåra förslag:Allemansrätt, strandskydd m m måste tillgodoses omäganderätten stärks på det sätt som regeringen tänkt sig.Markägarna måste ta ett utökat ekonomiskt ansvar föratt säkra skyddsvärda områden.Anslaget för vård och förvaltning av naturreservat höjsmed 11 milj.kr.Beredskapsarbeten bör tillskapas för vård och skötselav naturreservat.InledningFör de flesta människor i vårt land är naturen med dessrikedom av djur och växter en viktig del av tillvaron.Genom livet bär vi med oss vår bild av det svenskalandskapet. Naturen spelar också en stor roll för fritid ochrekreation. Att vandra i skogen, att plocka bär och svamp,att vistas i fjällen eller skärgården är för många en viktigkälla till rekreation och välbefinnande. Att ha nära tillnaturen är viktigt för barnstugor och skolor. Skogsdungeneller ängen är en spännande plats för lekar och utflyktermen också en plats där barnen lär sig sambandet mellan alltlevande.Men naturen är inte bara till för människan. Naturenmed dess mångfald och rikedom har ett värde i sig. Vi haringen moralisk rätt att utarma naturtyper och utrota arter.För att vi skall kunna bevara mångfalden av arter måste vibevara arternas livsmiljö.Det hittillsvarande naturskyddsarbetetI har vi en lång tradition när det gällernaturskyddet. Den första bildades år 1909och de senaste tillkom . 22 nationalparker täcker entotal yta av nära 600 000 ha. Till detta kommernaturreservat, naturvårdsområden, naturminnesområdenoch djurskyddsområden som totalt omfattar över 2 100 000ha.Målet för naturvårdsarbetet formulerades ipropositionen 1987/88:85 Miljöpolitiken inför 1990-taletsom att ''alla förekommande naturtyper bör säkerställas isådan utsträckning och på ett sådant sätt att de kanbibehållas i ekologisk stabilitet och bevarat artinnehåll''.Det innebär att landets representativa och mestvärdefulla naturtyper för naturvård och friluftsliv måstebehållas på ett sådant sätt att mångformigheten inte riskerasoch att de arter som är knutna till naturtyperna därmed kanbevaras. Skyddet skall också garantera att det finnsområden av god kvalitet för friluftsliv.I propositionen lades också riktlinjerna för det samladenaturvårdsarbetet fast. Resultatet blev bl.a. ett arbete förökad naturvårdshänsyn inom jord- och skogsbruket, ettstärkt skydd för naturmiljön med stöd av naturvårdslagenoch ett säkerställande av betydande arealer skyddsvärdmark.I den följande miljöpolitiska propositionen, 1990/91:90En god livsmiljö, togs ytterligare steg i naturvårdsarbetet.Resurserna för vård och förvaltning av naturreservat, förarbetet med hotade arter och för landskapsvårdandeåtgärder förstärktes. Naturvårdslagen förstärktes bl.a. medett särskilt biotopskydd och skydd för våtmarkerna. Ävenett ökat skydd för ädellövskogarna infördes och straffet förgrova brott mot naturvårdslagen skärptes.Vårt internationella ansvarI , ''Vårgemensamma framtid'', framhålls att bevarandet avnaturresurser, såväl växter och djur som den miljö de ärberoende av, är av avgörande betydelse för en varaktigthållbar utveckling.FN:s ekonomiska kommission för (ECE) antogsamma år en europeisk deklaration om skydd av flora ochfauna. Deklarationen understryker att alla medlemsländerhar ett gemensamt ansvar för att bevara ekosystem ochviktiga ekologiska processer och för att bevara denbiologiska mångfalden hos flora och fauna i deras naturligamiljöer.Nordiska ministerrådet antog ettsamarbetsprogram för miljövård. I programmetunderstryks att de nordiska länderna skall verka för attnaturvårdshänsyn integreras i alla samhällssektorer för attfrämja en varaktigt hållbar utveckling.Sverige har anslutit sig till internationella konventionerpå naturvårdsområdet. Vi har därmed åtagit ossförpliktelsen att skydda vissa områden och vissa arter samtderas biotoper. Genom detta har vi ett stort ansvar attskydda våra egna, värdefulla naturmiljöer och för att kunnaagera trovärdigt i internationella naturskyddsfrågor.En konvention om den biologiska mångfalden kommeratt undertecknas i samband med om miljöoch utveckling denna sommar. Regeringen bör förekonferensen redovisa hur förpliktelserna gentemotkonventionen skall kunna uppfyllas.AllemansrättenSverige kan, tillsammans med de nordiska länderna,erbjuda människor i ett allt mer tättbefolkat Europaupplevelsen av sista vildmark. Tillgången till tyst,ofta orörd natur är större i än på många håll ivärlden. Och våra skogar och hagar är inte inhägnade,försedda med skyltar med texten ''privat område'' för attstänga människor ute. Vi behöver inte inrättanationalparker, för att människor skall få rätt att vandra iskogen. Vi kan använda oss av den urgamla sedvanerätten,allemansrätten, som ger alla rättigheter och skyldigheter.Det är just därför den är så unik, ingen diskrimineras. Menden är inte lagfäst.Regeringen har tillsatt en parlamentariskutredning om grundlagsskydd för äganderätten.Tillsammans med besluten om att sälja ut svenskanationaltillgångar, t.ex. och ,bekräftar det att regeringen också sätter äganderätten förenaturskyddet. Moderata samlingspartiet gick så sent somvid förra emot förslag om ett ökat kostnadsansvarinom de areella näringarna med hänvisning till att detta''skulle innebära en kränkning av den privataäganderätten''.Vi föreslår att utredningen får i tilläggsuppdrag attutreda hur allemansrätt, strandskydd m m skall tillgodosesi ett läge då äganderätten avses bli stärkt.Den socialdemokratiska regeringen inbjöd sommaren1991 folkrörelser, intresseorganisationer m.fl. till ennationell kampanj till försvar för allemansrätten. Avsiktenvar att skapa en medvetenhet om den hävdvunnaallemansrättens innebörd -- rättigheter och skyldigheter --samt att ta vara på viljan att ta ansvar för vår nationellatillgång -- den svenska naturen. Inbjudan fick ett mycketstort gensvar. Den borgerliga regeringen har inte fört vidaredetta arbete, vilket vi beklagar, och bör därför uppmanasatt redovisa sin inställning.Säkerställande av skyddsvärd markBehovet av att säkerställa skyddsvärd mark ärfortfarande stort. Den socialdemokratiska regeringenökade anslaget för markinköp. Takten ireservatsbildning har varit mycket hög under 1980-talet.Den långsiktiga bedömningen är dock, särskilt medbeaktande av kravet på bevarande av den biologiskamångfalden, att medelsbehovet är så stort att ansvaret försäkerställandet inte kan bäras enbart över statsbudgetenutan måste delas med markägare och företag.Enligt den s.k. sektorsprincipen skall varjesamhällssektor ta sitt miljö- och naturvårdsansvar inomramen för sin verksamhet. Det betyder att tillvaratagandetav naturvårdens och den biologiska mångfaldens kravförutsätter att markägarna och företagen tar sin del av detekonomiska ansvaret för att säkra skyddsvärda områden.Enligt ett uttalande från kräverdetta både ökade kunskaper om olika arters behov avnaturtyper och betydelsen av åtgärder i ett vidareperspektiv. En översyn av gällande regelsystem är ocksånödvändig. Av den anledningen tillsatte densocialdemokratiska regeringen en arbetsgrupp med uppgiftatt utreda vissa frågor rörande intrångsersättning i sambandmed ökad naturvårdshänsyn m.m. Reglerna förintrångsersättning förändrades i samband med att plan- ochbygglagen infördes . Detta har ökat behovet av statligaanslag. Av naturvårdshänsyn och med hänsyn tillbudgetläget var den rådande ordningen bättre,vilket bör beaktas i det fortsatta arbetet.Utgångspunkten för förslagen att stärka skyddet förarter och biotoper bör vara följande. Naturvårdslagen ochreservatsbildning och andra skyddsformer utgör grunden inaturvårdsarbetet. Inköp av mark är förenat med storakostnader och därför är det angeläget att planeraomfattningen av de behov som finns. Den övergripandemålsättningen för naturvården kan dock inte uppnås enbartgenom bildande av nationalparker, naturreservat m.m.Utifrån en analys av hur långt man kan nå med hjälp avreglerna i naturvårdslagen blir det särskilt angeläget attbedöma betydelsen av ett ökat ansvar för den biologiskamångfalden i vardagslandskapet. Naturvårdshänsyn ochekologisk anpassning av samhällsverksamheter sompåverkar den biologiska mångfalden är därför av avgörandebetydelse för att målet skall uppfyllas.För andra samhällsområden än de areella näringarnafinns det redan en fastlagd princip att de skall bära dekostnader som uppstår när verksamheten anpassas tillmiljökraven. För vissa krav som naturvården ställer ärmarkägaren redan nu skyldig att utan kompensation tålavissa inskränkningar. Exempel på sådana är att ersättningför förvägrad täkt av grus inte utgår, inte hellerkompensation för konsekvenserna av strandskyddet ellerförvägrat tillstånd till dikning av våtmarker. Inombostadsbyggandet m.m. förutsätts att vederbörlig hänsyntas till miljö, estetisk utformning osv.I enlighet med det uttalande från jordbruksutskottet,som också ställde sig bakom, bör arbetsgruppennärmare utreda hur en sådan princip bör tillämpas medavseende på de areella näringarna så att skyddsvärd naturkan säkerställas i tillräcklig omfattning. böruttala att regeringen återkommer till med ettförslag i enlighet med vad som ovan anförts.Vård och förvaltning av naturreservatMed anledning av ökade kostnader för vård ochförvaltning av naturreservat på grund av ökad areal skyddadmark förstärktes resurserna med 26 milj.kr i samband medmiljöpropositionen 1991. Arealen kommer att ökaytterligare. I konsekvens därmed föreslår vi att resursernaför nästa budgetår ökas med 11 milj.kr.Under den förra lågkonjunkturen kunde viktigtnaturvårdande arbete utföras genom att beredskapsarbetentillskapades för vård och skötsel av naturreservat. Nuföreligger motsvarande situation på arbetsmarknaden inteminst i norra där också behoven av vård avnaturreservat finns. Regeringen bör därför uppdra åt AMSoch att undersöka hur beredskapsmedelkan användas i naturvårdens tjänst.Försurningen av mark och vattenMarken, växter och djur hotas inte bara av vårt sätt attutnyttja naturresurserna. Även nedfallet av försurandeämnen riskerar att långsiktigt påverka markensproduktionsförmåga och sammansättningen och antaletväxt- och djurarter. Den fortgående försurningen ochövergödningen är alltjämt det överskuggande problemet försvenskt vidkommande.Erfarenheterna av kalkning av sjöar och vattendrag äromfattande och visar att insatserna är positiva och effektiva.Arbetet måste bedrivas med stor långsiktighet. Gjordainvesteringar i kalkning måste säkerställas. I propositionenom en god livsmiljö föreslog den socialdemokratiskaregeringen en kraftig förstärkning, 40 milj.kr, avkalkningsverksamheten för /92. Förslagetbaserades på ett treårigt program från naturvårdsverket.Det innebar en stegvis uppbyggnad av verksamheten, bl.a.i form av nykalkning i och säkerställande av redangjord kalkning. I planen ingick en upptrappning med 20milj.kr. för /93 och ytterligare 40 milj.kr. Den dåvarande oppositionen avvekfrån denna plan och ökade anslaget med ytterligare 20milj.kr. redan under /92. I gengäld har nuden borgerliga regeringen inte föreslagit den planmässigaökningen /93, utan återgått till den föreslagnaplanen. Vi förutsätter att regeringen därmed helt och hållethåller fast vid plan.10. Omställningen av jord- och skogsbrukVåra förslag:Miljöavgiften på handelsgödsel höjs för att kompenserasänkningen av prisregleringsavgiften.Arbetet med att förbjuda markavvattning inom vissadelar av landet måste påskyndas.InledningI fattade med stor majoritet beslutom en förändring av jordbrukspolitiken. Det fanns mångaskäl till förändringen. Överproduktionen av spannmålmåste avskaffas. En förändring var också nödvändig för attdet svenska jordbruket skall stå starkt vid en framtida EG-anslutning. Ett tredje skäl var att den intensivaspannmålsodling som följde av prisstödet utgjorde ett hotmot landskapet och den biologiska mångfalden.Åkerholmar togs bort och diken lades igen. Det öppnalandskapet förvandlades till spannmålsfält som bar alltförstora skördar framdrivna med hjälp av konstgödning ochbekämpningsmedel. Följden blev att livaktiga biotoperförsvann och variationen i växt- och djurliv minskadebetydligt. Rester av bekämpningmedel och gödsel läckte uti vattendragen.Syftet med omställningen var att vända producentensintresse från marknader med förutbestämda priser, till attsjälv finna marknader för intressanta produkter. Dengrundläggande principen är att jordbrukaren skall ersättasför efterfrågade varor och tjänster. Avvecklingen avprisstödet gör att det blir ekonomiskt möjligt att satsa påkvalitet och variation i livsmedelsproduktionen.För att omställningen skulle ske i former som var socialtoch ekonomiskt acceptabla för bönderna beslutaderiksdagen om en omställningsperiod med startden . har avsatt 14,3 miljarder kronorunder femårsperioden. Omställningsstöd utgår vid varaktigomställning av produktionen till annat änöverskottsproduktion. Anläggningsstöd utgår vidplantering av lövskog och energiskog samt vid anläggandeav våtmarker, men inte vid plantering av barrskog.Bevarande av odlingslandskapetEtt miljömål för den nya livsmedelspolitiken är att slåvakt om ett varierat och rikt odlingslandskap och bevaraden biologiska mångfalden. Genom det stöd som finns förlandskapsvårdande åtgärder kan samhället ingå avtal meden jordbrukare att mot ersättning hålla landskapet öppet.Stödet för landskapsvårdande åtgärder uppgår f.n. till 200milj.kr. och /93 till 250 milj.kr. Storleken på detframtida bidraget skall enligt riksdagsbeslutet bedömas närnärmare erfarenheter vunnits. Regeringen bör under åretgenomföra dessa studier, inom ramen för den , samt i statsbudgeten för1993/94 redovisa det fortsatta stödets utformning ochomfattning. Stödet måste utformas så att satta mål kan nås.Minskning av växtnäringsläckaget ochbekämpningsmedelsanvändningenEtt annat miljömål är att minimera användningen avväxtnäringsämnen och bekämpningsmedel.Växtnäringsläckaget från jordbruket är ett akut problem,särskilt i de södra delarna av landet. Jordbruketskväveläckage till havet beräknas vara 25 000 -- 40 000 tonper år.För att minska jordbrukets negativa miljöpåverkanbeslöt (prop. Miljöpolitiken inför 1990-talet) att halvera kväveläckaget fram . Detta måltidigarelades 1991 och skall nu nås till år 1995.Jordbruksverket har i uppdrag att utarbeta ettåtgärdsprogram för att minska kväveutsläpp till vatten ochluft från jordbruksföretag. Ammoniakutsläppen skallminska i södra och . Möjlighetenoch konsekvenserna av en 50-procentig minskning avammoniakavgången i samma områden skallockså utredas.Riksdagen beslutade om en halvering avbekämpningsmedelsanvändningen mellan åren 1986 och1990. Programmet har genomförts på ett framgångsrikt sättdå användningen har halverats till 1990. Detta är enprestation som är unik internationellt sett. hardärefter beslutat om en ytterligare halvering till strax eftermitten av 1990-talet.Kemikalieinspektionen har fått uppdrag att isamråd med lantbruksstyrelsen och prövamöjligheten att införa differentierade miljöavgifter påbekämpningsmedel i förhållande till medlens farlighet ochrisken med deras användning. Detta uppdrag skallredovisas senast den 1 juni 1992.När genomgången är klar anser vi att mycket talar för , efter beslut om vilka medel som skall förbjudas, förde medel som återstår inför en miljöavgift i förhållande tillmedlens farlighet och risken med deras användning.Mot den bakgrunden var regeringens förslag itilläggsbudget I (prop 1991/92:25) att sänkaprisregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel en felaktig signal till jordbrukarna.Beslutet innebar ett steg bakåt i arbetet med att minskamiljöskadorna från jordbruket. har ocksåbeslutat att införande av en miljöskatt bör övervägas isamband med att prisregleringsavgifterna avskaffas.Dessförinnan skall det utredas om en skatt är lämplig ochvilken nivå som är kostnadseffektiv för att få till stånd enminskning av kväveläckaget. Någon sådan utredning harinte föregått regeringens förslag. I avvaktan på ett förslagfrån regeringen om en miljöskatt på handelsgödsel föreslårvi att miljöavgiften på handelsgödsel höjs så att sänkningenmed 200 milj. kr av prisregleringsavgiften kompenseras.Uppföljning av omställningenBeslutet om omställning av jordbruket har, trots denstora majoritet som stod bakom förslaget, kritiserats hårt avbönderna och deras organisation . Beslutet skulle enligtkritikerna innebära en nedläggning av det svenskajordbruket, och det öppna landskapet skulle ersättas meden tät mörk granskog. Den här kritiken är något förvånandei och med att LRF stod bakom och gav sitt stöd tilluppgörelsen i riksdagen.Under sommaren 1991 fördes en omfattande kampanjmot det socialdemokratiska partiet. Verkligheten, bl.a. denfaktiska statistiken från jordbruksverket, har visat attkampanjen var helt utan saklig grund. Böndernasuppslutning kring omställningsprogrammet har varitmycket stor. Till vecka 1991 hade drygt 340 000 ha avde avsedda 500 000 ha anmälts för omställning.Kampanjen mot omställningen har tyvärr spritt missmod ibonderörelsen.Det är viktigt att omställningen av jordbruket nu liggerfast i enlighet med beslut. besked om deförutsättningar som råder är ett villkor för att böndernaskall våga göra de långsiktiga investeringar som krävs för attverksamheten skall bli lönsam. Man kan ha förståelse för attinvesteringsbeslut blir svåra att ta närintresseorganisationen byter uppfattning till år.Riksdagen har beslutat att en uppföljning avlivsmedelsreformen skall ske, bl.a. avseendemiljöeffekterna, formerna för landskapsvårdsersättningenoch hur vissa delar av lagen om skötsel av jordbruksmarktillämpas.För detta ändamål har regeringen tillsatt . I kommissionens uppdrag ingårockså att förbereda den avstämning av omställningen somskall ske i relation till principerna för EG:sjordbrukspolitik. Regeringen bör fortlöpande redovisauppföljningen för riksdagen.SkogenSkogen är ett livsvillkor för människan. Världens skogarär ojämnt fördelade och andelen skogsmark skiljer sigavsevärt mellan olika länder och världsdelar. Där det är ontom skog är det gott om människor -- och tvärtom. I Sverigeär av landarealen täckt av skog, vilket internationellt settär en mycket hög siffra.Skogen är en värdefull resurs för . Skogsnäringenär vår viktigaste exportnäring och ger arbete åt ca 200 000personer. Men skogen är mer än så. Den är viktig somresurs för fritidsaktiviteter och rekreation. Detta gäller inteminst de s.k. tätortsnära skogarna i anslutning till vårastorstäder. Skogen har också ett särskilt värde som lokal förflora och fauna.Målet för svenskt skogsbruk är att uppnå ett varaktigthållbart utnyttjande av naturresursen skog och samtidigttillgodose dess betydelse för bl.a. biologisk mångfald,markvård och klimat.1970-talets hänsynstagande till naturvårdens intressenpräglades huvudsakligen av omsorgen om landskapet. Mensärskilt har behovet av att värna ombiologisk mångfald och att i det mindre perspektivet utgåfrån de naturgivna förutsättningarna kommit att betonasalltmer. Särskilda medel har anslagits förnaturvårdsåtgärder i skogsbruket.Den socialdemokratiska regeringen tillsatte denskogspolitiska kommittén som ett led i arbetet att uppnåmålen för det svenska skogsbruket. Kommittén skallutvärdera skogspolitikens mål och medel. Miljömålet förskogspolitiken skall preciseras. En viktig utgångspunkt förutredningen är att redovisa hur en stärkt ställning för miljö-och naturvårdshänsyn i skogsbruket kan uppnås. För attuppnå ett långsiktigt hållbart utnyttjande av skogen sområvaruresurs och ett skydd av arter och naturtyper krävsbåde en god planering av markanvändningen ochmiljöanpassade brukningsmetoder.Riksdagen har fattat flera beslut angående förändringari skogspolitiken efter att kommittén tillsattes, t.ex. åtgärdertill skydd för fjällskogarna och anpassning av skogsbruket iövriga delar av den fjällnära skogen. I beslutet ingårskyldighet för markägarna att presentera skogsbruksplanerdär man skall redovisa vilken hänsyn som skall tas till natur-och kulturvården och till andra intressen. bör i sin utvärdering av skogspolitiska medlenöverväga i vilken utsträckning skogsbruksplaner kananvändas även i annat skogsbruk för ökad miljö- ochnaturvårdshänsyn.Både och har i var sinrapport redovisat hur skogsbruket tar hänsyn tillnaturvården i enlighet med det hänsynskrav som krävsenligt § 21 i skogsvårdslagen.Båda rapporterna visar att hänsynstagandet inte varittillräckligt på alla områden med dagens kunskap mätt. Motden bakgrunden är det ännu viktigare att skogspolitiskakommittén fullföljer de ursprungliga direktiven att preciseraett miljömål för skogsbruket, utvärderar efterlevandet avgällande lagstiftning samt lägger förslag på den ev framtidalagstiftningen. Med hänsyn till de stora resursbehov somföreligger för ett tillräckligt säkerställande av mark förnaturvårdsändamål samt de olika förutsättningar som råderför markägarna att avsätta mark är en kollektivägarfinansiering i vissa fall nödvändig.Regeringen har , under pågående utredning,föregripit utredningens arbete och föreslagit attskogsvårdsavgiften, ett av de skogspolitiska medlen, skallavskaffas. Detta har också beslutat.