mot · GF02U616 · 1992-01-27 00:00:00 — Apartheid är inte död -- behåll sanktionernaDe svenska sanktionerna mot infördes sompåtryckningsmedel för att få bort det avskyvärdaapartheidsystemet. Vi kan konstatera att de internationellasanktionerna -- tillsammans med den demokratiska kampeni -- har varit verkningsfulla. Viktiga steg har tagitspå vägen mot ett icke-rasistiskt, demokratiskt Sydafrika.Nu när flera länder slopat sina sanktioner, reses krav pådet även i . De nordiska utrikesministrarnaförklarade , att deras uppfattning var att vägennu var ''oåterkalleligen utstakad för ett demokratisktSydafrika''. De såg möjligheter för att överväga att upphävasanktionerna. Men det finns anledning att noga pröva omförutsättningarna är uppfyllda. Har så avgörandeförändringar skett, att utvecklingen mot ett apartheidfrittSydafrika kan sägas vara oåterkallelig?En del av apartheids viktiga lagar har slopats. Det gällerlagen om gruppområden, marklagen och lagen om separatabekvämligheter. deklarerade regeringen attlagen, som använts för att dela upp befolkningen enligt ras,hade avskaffats. Vad som inte uppmärksammades var attlagen enbart gällde nyfödda och immigranter till Sydafrika.Regeringen sade dessutom att alla andra lagar, som harrasmässig indelning, fortfarande gäller. Det är därför viktigtatt notera att det fortfarande finns 22 nationella och över etthundra regionala lagar, som fortfarande har rasmässigindelning. De berör områden, som har avgörandeinflytande över svarta människors dagliga liv, exempelvis des.k. hemländerna, medborgarskap samt landetsutbildnings-, hälsovårds- och pensionssystem. Denavgörande lagen för ett icke-rasistiskt styre är författningenfrån 1983, som uttryckligen utesluter afrikanerna frånrätten att rösta och delta i landets styrelse. Regeringen deKlerk har inte visat sig villig att slopa dessaapartheidlagar.Det är även viktigt att studera förslaget till ny grundlag,som regeringen de lagt fram. Det författningsförslag,som presenterade ,innebär ingalunda ett demokratiskt och icke-rasistisktSydafrika. Det innebär bl.a. att minoritetspartier ipraktiken kan blockera majoritetens beslut i parlamentet.De tre största partierna ska, enligt förslaget, gemensamtutse tre presidenter, som i sin tur ska utse regering. Detinnebär i praktiken, att även framdelesräknar med att kunna blockera folkmajoritetens önskan.Nationalistpartiets förslag innebär också, att stor maktläggs på kommunerna. Det mest uppseendeväckande är, attpartiet föreslår att rösterna i kommunalvalen ska vara olikamycket värda. Det står uttryckligen att människor medegendom ska få röster, som är mer värda än andramänniskors. Likaså föreslår partiet att hälften avkandidaterna i kommunalvalen ska väljas på separata listor.På dessa kan endast människor med egendom få kandidera.I slutet av 1991 möttes ANC, regeringen och en radandra grupper till en första förhandlingsomgång omutarbetandet av en ny grundlag. Trots att mötet(Convention for a Democratic South , CODESA)innebar vissa framgångar för den demokratiska rörelsen,återstår två avgörande frågor. Vem ska ha den beslutandemakten under processens gång -- regeringen eller enövergångsregering? Vilken församling ska utforma den nyagrundlagen? En demokratiskt vald, som bl.a. ANC och denfackliga rörelsen vill? Eller ska det ske vid självaförhandlingsbordet, som regeringen vill? Regeringen hardessutom sagt, att den nya grundlagen ska godkännas i enfolkomröstning, och i en sådan skulle de vita -- enligtregeringens löften -- få vetorätt.Sammanfattningsvis kan man inte säga att apartheid äravskaffad. förslag till förhandlingar ochny grundlag kan ingalunda betecknas som icke-rasistiskaoch demokratiska.Att regeringen de försöker bromsa utvecklingenmot demokrati visar den också genom att underblåsa detblodiga våld, som Inkatha utövar mot ANC-anhängare. Iaugusti 1991 avslöjades att den sydafrikanska armén hadeträningsläger för Inkatha i reservatet . bevis för att polisen fortfarande stödde Inkathaekonomiskt. 1990 hävde regeringen förbudet mot innehavav s.k. traditionella vapen. Men det gällde bara zuluernasrätt att bära ''stridsyxor, spjut, järnrör och knivar''.I slutet av 1991 fanns det fortfarande ett tusentalpolitiska fångar, enligt vad den uppgivit. ''Avgörande för om sanktionerna kan lyftas bör varafaktiska och konkreta steg och åtgärder, som är djupgåendeoch oåterkalleliga, för avskaffande av apartheidsystemet'',skrev utrikesutskottet i sitt betänkande . Dessavillkor är inte uppfyllda . Därför kan sanktionerna inteupphävas . Det kan ske först, när en bredövergångsregering bildats, som har som uttalat mål attavskaffa apartheid och skapa ett verkligt demokratisktSydafrika. Handelssanktionerna och investeringsförbudetkan hävas först när en sådan regering begär det. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna för ettupphävande av sanktionerna mot .