mot · GG02Ju4 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:4 Villkorlig frigivning, m.m. Det är den obligatoriska halvtidsfrigivningen somregeringen nu vill slopa. Frigivningen före strafftidensutgång skall fortsättningsvis vara fakultativ, dvs. Fårman ett straff för ett särskilt allvarligt brottska man sitta minst två tredjedelar av strafftiden. Räknasbrottet som mindre grovt kan frigivning efter halva tidenkomma i fråga.Regeringen vill också avskaffa möjligheten för fångar attsjälva bestämma om de ska avtjäna straffet i sitt hemland.Vi förmodar att detta har föranletts av att turkiskamyndigheter omgående har släppt långtidsdömda sombegärt och fått beviljat att avtjäna sitt straff i hemlandet. Idetta avseende tillstyrker vi regeringens förslag om en ''LexTurkiet''.Regeringsförslaget om att avskaffa halvtidsfrigivningenkommer att göra de redan fulla fängelserna överfulla.Vänsterpartiet föreslår i stället revidering av straffskaloroch alternativ till fängelsestraff. Vi får då en både humanareoch billigare kriminalvård.Det är svårt för regeringspartierna att få igenom sinavallöften. I krisens spår faller dessa ett efter ett. Menmoderaternas löfte om att ''Brottslingar skall sitta inne -- duskall våga vara ute'' försöker man med rubriceradproposition börja infria.I dag låser vi in fler svenskar än , c:a16 000 fängelsedömda. För att infria vallöftebehöver vi låsa in c:a 30 000 människor till enanläggningskostnad av och med enökning av driftskostnaderna med 12 miljarder . Trotsdetta kan vi aldrig vara riktigt säkra eftersom vi inte kanförutsäga människors beteende. Det finns och har alltidfunnits en osäkerhet i att leva.Det är de nyrepressiva som just nu styrkriminalpolitiken. De gör det i när ökningstakten avbrottsligheten är mycket låg och när ungdomsbrottsligheteninte alls ökar. Vi får också mindreungdomskullar med minskad nyrekrytering av kriminellasamtidigt som de brottsbenägna ''gamlingarna'' blir färregenom naturlig avgång.Nu förlänger man inlåsningen, eller som det kallas påforskarspråk: man gör en inkapacitering. Det innebär håller kriminella inaktiva ur brottssynpunkt. Dettaskall nu användas för 250 människor till en kostnad avdrygt . En inte så liten penning i krisensSverige. Denna kostnad är vad regeringen uppskattarslopandet av halvtidsfrigivningen till. Andra bedömare troratt det blir ett mångdubbelt större belopp.För dessa pengar får vi genomsnittligt tre veckors längrefängelsestraff eftersom halvtidsreformen som infördes 1983minskade genomsnittstiden . Vänsterpartietanser därför att förslaget också är ekonomiskt oförsvarbart.I avskräckningssyfte är fängelse värdelöst. Ser man det urett historiskt perspektiv har strängare straff aldrig haftnågon avskräckande effekt. Under franska revolutionenhalshöggs folk för tjyvnadsbrott. Under avrättningarna,som utvecklades till folkliga skådespel, opererade ficktjuvarvilt bland publiken.Ökningarna av antalet anmälda våldsbrott anges som enav orsakerna till att straffen måste bli längre. Men detfaktiska våldet har däremot inte ökat på samma sätt. C:a 40procent av allt våld utgörs av gatuvåld, då främst istorstäderna och till övervägande del mellan unga män ochi anslutning till nöjeslivet och dess lokaler. Omkring 15procent av våldet sker i hemmen och handlar till störstadelen om våld mot kvinnor. De resterande avvåldsbrotten sker på arbetsplatserna i samband medyrkesutövning. Totalt sett anser sig hablivit utsatta för våld eller hot om våld. I av fallengäller det enbart hot och föranlederläkarbesök. anser därför att statistiken övervåldsbrotten inte motiverar den ökade repression somregeringen föreslår. Vi behöver inte fler människor ifängelse än . Vi menar att det finnsalternativ.Undersökningar visar att de som är mest rädda förbrott är de som löper den minsta risken att utsättasför brott. Som upplysning kan nämnas att motsvarandeundersökningar i våra grannländer visar att det i Sverigeråder minst samstämmighet mellan rädsla och risker. Denslutsats man kan dra av dessa undersökningar är attallmänheten i inte har en adekvat uppfattning ombrottslighetens omfattning och risken att utsättas för brott.Troligen spelar massmedia här den största rollen, bl.a.genom sina utdragna skildringar av otypiska händelser. Menäven politiska partier och enskilda politiker har medverkattill att skapa den bilden. Det är politikernas ansvar att värnaom människors livskvalitet -- därför är det mycket allvarligtnär politiska utspel, krav och beslut baseras på en felaktigbild och därmed förstärker den. En adekvat åtgärd är därföratt göra riktade insatser till massmedier och att satsa pengarpå information till politiker.Vänsterpartiet vill i större utsträckning än nu satsa påöppna strafformer. Vi anser att pengar i första hand skallöverföras till att utöka och skapa ytterligare former avsamhällstjänst även för människor som dömts till längrefängelsestraff.Vänsterpartiet anser att den slutna kriminalvården skapräglas av vård och behandling. Österåkersmodellen kanvara en förebild för en ny humanisering av kriminalvårdenoch vi anser att detta projekt måste få möjligheter attutvecklas och spridas. Den utvärdering som Statskontoretnyligen gjort visar på överlägsna resultat i jämförelse medtraditionell kriminalvård. Social träning i vardagslivet harpå visat sig vara av stor betydelse för enåteranpassning till samhällslivet.Många av dem som kommer att få fortsätta sittainternerade skulle behöva en helt annan vårdform. Vi trorinte att de psykiatriska klinikerna kan klara vården av dessapatienter. Kriminalvården måste få de resurser som behövsför att själv klara behandling och vård av de psykiskt stördapå sina anstalter. De 112 miljoner som tre veckors längrefängelsetid beräknas kosta skulle göra betydligt mer nytta idetta sammanhang.Vänsterpartiet anser att en översyn av straffskalornaborde göras för att anpassa dem bättre till gärningarnasstraffvärde i dagens samhälle. Så borde exempelvis detgenerella förhållandet mellan egendomsbrotts ochvåldsbrotts straffvärde justeras av så attvåldsbrott betraktas som allvarligare än egendomsbrott.Vi ser ingen anledning till att generellt öka strafftiderna.För att de föreslagna ändringarna inte ska leda till längrestrafftider bör en anpassning av straffskalorna göras.Vänsterpartiet vill därför att tar initiativ till ensådan översyn. Med ett fastare regelsystem förbrottsbedömning och straffmätning ökar människors tillittill rättssamhället. kan det ses som mycketförvirrande. Det system som regeringen nu föreslår ger ingaklarare linjer utan ökar i stället godtycket när det gällerolika förmåner för de fängelsedömda, exempelvis orättvisornär det gäller frigång. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till ändring ibrottsbalken,2. att avslår regeringens förslag till ändring irättegångsbalken,3. att avslår regeringens förslag till ändring ilagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m.,4. att avslår regeringens förslag till ändring ilagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt,5. att hos regeringen begär en utredning meduppgift att se över straffskalorna enligt vad i motionenanförts om alternativ till fängelse m.m.