mot · GF02A273 · 1992-01-27 00:00:00 — Motionens huvudsakliga innehållVi har velat skriva den här motionen med tanke på denökade arbetslösheten i , vilken är ett resultatav den byggpolitik som förts i av densocialdemokratiska regeringen.Byggbranschen fungerar ju som en motor, somgenererar andra investeringar och får industrins hjul attsnurra fortare.Byggbranschen är förmodligen den industri som harstörst multiplikatoreffekt på andra industrier. Enbyggnation genererar sysselsättning snabbare än kanskenågon annan bransch. Den påverkar cementvaru-, trävaru-och tegelindustrierna, måleri- och konsultbranscherna,fastighetsförvaltning, infrastruktur och tekniskaförsörjningssystem, men även övrig industri som ej är direktknuten till byggbranschen.Det betyder att ett enda bygge har en mycket storinverkan på sysselsättningen inom de flesta av ovannämndabranscher, enär var och en av dem i sin tur påverkar andrabranscher. Sålunda påverkas skåptillverkning,skogsavverkning, sågverk, snickeritillverkare, färg- ochmaterialindustrierna samt transportsektorn.Med hänsyn till ovanstående synes det utomordentligtvälgrundat att starta en positiv multiplikator just ibyggbranschen. Man bör helt enkelt ingjuta optimismgenom att starta byggandet. De enda som kan starta ensådan process är stat, kommun och landsting. Här avses enkort, tidsbegränsad, vitamininjektion. Någon måste startasvänghjulet, som sedan skall gå av sig självt. Stagnationensonda cirkel måste brytas.Angelägna områden att satsa på är skolor, äldrebostäder, bostäder och sjukhus, samt anläggningar förinfrastruktur t.ex. dubbelspårig järnväg. Dessa genererarinvesteringar i alla ovan nämnda branscher och några till,och skapar därmed en mängd arbetstillfällen.SammanfattningEn aktiv helhetspolitik är nödvändig för att belysa dekomplicerade samband och faktorer som ligger bakom enfungerande byggbransch och en bra samhällsutveckling.Det gäller byggnationer och infrastruktur för ett högtutvecklat samhälle. kan med ett utvecklat samhälleinta position i främsta ledet bland industrinationerna.Helhetspolitikens målsättning bör stödjas av kravet påen mycket noggrann detaljerad redovisning av vårtsamhälles kostnader för en ej fungerande byggbransch.Allmänna synpunkterIdag, , befinner sig i en recession.Industrins hjul snurrar långsammare och långsammare isektor efter sektor vad det gäller ekonomin.Lågkonjunkturen är både orsakad av den internationellakrisen och av den egna hemmagjorda krisen. Under förraregeringen höjdes momsen mycket kraftigt. I den härmotionen skall vi belysa de speciella problem inombyggbranschen och dess konsekvenser för landet somhelhet.Ganska omgående efter att momsen höjts förarkitektföretagen från 3,till full moms avbeställde ellersenarelade en del beställare sina order. Detta gavomedelbara konsekvenser för arkitektföretagen som imycket hög grad tvingades säga upp folk. Många kontor harfått göra upprepade uppsägningar. De som gick först varofta unga arkitekter, ingenjörer och kvinnor. kan endel kontor sitta kvar med anställda och enbartprojektledare. är detta naturligtvis inte bra, då maninom varje yrke behöver en jämn åldersstruktur och enjämn rekrytering.Varför är det så viktigt att nämna arkitektföretagen ibyggbranschen? Därför att dessa är i första ledet ibyggprocessen. Från skiss till färdig byggnad kan det ta ,, oftast fler år innan allt är klart.Idag är orderingången drastiskt försämrad för en delarkitektkontor, i vissa fall obefintlig. Vad får detta förkonsekvenser ute på byggsidan? De svåra tiderna har börjatatt märkas, men kommer naturligtvis att märkas än mer påsikt!Vi vill att regering och riksdag får upp ögonen förbyggbranschens kris och dess konsekvenser för landetsekonomi.En sysselsättningskris inom en mycket storinhemsk industri resulterar i en hög arbetslöshet blandbefolkningen. Hög arbetslöshet innebär en väsentligtminskad konsumtion, som även påverkar industrinsmöjlighet att avsätta sina varor. Den tillträddaregeringen har haft för avsikt att starta ett meraföretagarvänligt klimat i landet. Denna avsikt kommer attmotverkas av sysselsättningskrisen och dess följder inomandra branscher.Sverige har ställt sig positiv till ettmedlemskap inom EG. Det finns fördelar med detta,givetvis även en del negativa konsekvenser förbyggbranschen.Byggbranschen måste stå stark och samlad inför våranslutning till EG. Vi har ett starkt och enat somär i hög grad expansivt. Vi kan helt eller delvis förlora våregen marknad till dem, om vi inte klarar av att vända kriseninom byggbranschen innan vi går upp i gemenskapen.En svag inhemsk byggbransch gör att utländskaintressenter har lättare att ta sig in. Fördelar finns meddetta, tex billigare byggmaterial och därmed billigarebyggen. Nackdelar kan vara sämre produkter och utslageninhemsk industri.Vid projektering av vanliga bostadshus kan nämnas attminimum 20 olika byggprodukter alltid föreslås. Dessa ärfrån inhemsk industri. Vid en ev. lågkonjunktur får dessaindustrier problem.Med en fungerande byggindustrihemma i kan vi exportera våra produkter ochkunnande ut i världen. Framförallt gäller detta Östeuropaoch de baltiska staterna. kommer det att bliett gigantiskt uppbyggnadsskede i denna del av världen.Låt oss vara med och slåss med vårt kunnande och våraprodukter tillsammans eller enskilt, med övriga länder inomdetta område.Många är rädda att ej kan hävdasig inom EG, utan blir en region som ligger litet avsidesinom EG. Vi kan istället satsa på somett finansiellt och industriellt centrum i Norden ochÖstersjöstaterna. kan även inom EG ha enframträdande roll om vi är offensiva, aktiva och kommermed kreativa idéer. Det är i lågkonjunkturen som vi skallsatsa, eftersom det tar år från idé till färdig produkt.Byggbranschen ges en positiv utveckling, vilket medför engod ekonomi för Sverige.Olika intressenter ibyggbranschen (arkitekter, byggfirmor och beställare)upplever en osäkerhet runt det nya lånesystemet förbostäder. De vågar ej göra någonting p g a den storaosäkerheten. Det har framkommit att det skulle ta hela1992 att ta fram det nya systemet. Det är orimligt ,med tanke på branschens situation.Bostadsdepartementet avskaffades . Berördamänniskor inom byggbranschen har svårt att veta till vilkenmyndighet de skall vända sig med olika frågor. Det vorebättre om alla byggfrågor tillhörde ett och sammadepartement. På så sätt kan olika myndigheter kommasamman på ett enkelt sätt och diskutera frågor rörandebyggsektorn.Skapa bättre planering på riksnivå, undviköveroptimism och panikbromsningar. har statistikom allt, detta till trots fungerar planeringen av samhället ejtillförlitligt. Detta måste bli bättre , helst underdenna regerings period. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sysselsättningskrisen inombyggbranschen beträffande ,2. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts för att redovisa de totala samhällsekonomiskakostnader som en ej fungerande byggsektor inomKronoberg innebär för länet i stort,3. att hos regeringen begär att omedelbara ochkonkreta åtgärder sätts till för att stimulera byggsektorninom .