mot · GF02Jo309 · 1992-01-27 00:00:00 — Främmande trädslag i skogsbruket, m.m. Skogsbruket har under senare årtionden genomgåttstora förändringar. Den tekniska utvecklingen har drivitfram nya metoder som införts i stor skala och under kort tid.Ofta har konsekvenserna för skogens naturvärden blivitdrastiska. Bland metoder med särskilt stor inverkan på floraoch fauna kan nämnas hyggesplöjning, stubbrytning,kvävegödsling och hyggesdikning. Dessa metoder har detgemensamt att de i hög grad omvandlar naturen och skaparett helt eller delvis nytt naturtillstånd. Trots detta har deinförts i stor skala och utan tillfredsställande bedömningarav de långsiktiga konsekvenserna för skogens naturvärden.Några av metoderna har med tiden övergetts främst inte pågrund av deras konsekvenser för flora och fauna, utandärför att det medfört problem också frånvirkesproduktionssynpunkt. de användeshann de dock ofta åstadkomma stora skador pånaturmiljön.Vad som sagts ovan om skogsbrukets metoder gäller ihög grad också valet av trädslag. Inom loppet av tvådecennier har några stora skogsbolag planterat dennordamerikanska tallen pinus contorta på ca 450 000 ha. Det har skett utan tillfredsställande analyser avde långsiktiga konsekvenserna för och faunan. Dettatrots att införande av främmande trädslag är en av de mestdrastiska förändringar skogsekosystemet kan utsättas för.Konsekvenserna för flora och fauna kan komma att bliomfattande.Ett annat exempel på införande av främmande trädslagi är granplanteringen i de sydligaste delarna avlandet. Granen har ingen hemortsrätt där och har orsakatskador på naturen i denna landsända. Dessutom förstärkergranen den försurning, som är så svår i södra förflyttning av arter mellan olika delar av världensom människan ägnat sig åt , betraktas i dagsom ett stort och globalt naturvårdsproblem. DenInternationella naturvårdsunionen (IUCN) har därför tagitfram ett policydokument på området (Position Statementfor Translocation of Living Organisms, 1987). I dettadokument står följande att läsa beträffande inplantering avfrämmande organismer i s.k. seminaturliga ekosystem,vilka våra svenska skogar normalt borde vara bra exempelpå:Inga främmande arter får införas i en seminaturlig biotopsåvida det inte finns exceptionella skäl att göra det och baraefter att åtgärden noggrant utretts och planterats.I policydokumentet framhåller IUCN betydelsen av attde faktorer som begränsar den främmande spridningstuderas noggrant före inplantering. Frågan om i vilkenutsträckning spridningen kan kontrolleras efterutplantering är naturligtvis avgörande för bedömningen avartens inverkan på de ekosystem i vilka den planteras ut.Det finns således ett stort behov av att skapa kontrollöver skogsbrukets metoder och trädslagsval. Nya metoderoch trädslag borde inte få införas i stor skala med mindre änatt det i noggranna och allsidiga miljökonsekvensanalyservisats att de inte hotar den ursprungliga och faunan.I grunden måste således finnas en tillståndsplikt förinförande i stor skala av nya metoder och trädslag. Dennamåste upp av kravregler som bl.a. slår fast attmetoder och trädslag inte får införas om de kan komma attfå varaktigt negativa konsekvenser för den svenska skogensdjuroch växtarter.Denna tillståndsplikt med åtföljande kravregler kanlämpligen införas i naturvårdslagen. Fördelen med dettaskulle bl.a. vara att kravet påmiljökonsekvensbeskrivningar automatiskt utlöses,eftersom naturvårdslagen sorterar under naturresurslagensparaply. Alternativt kan tillståndsplikten och kravreglernainföras i skogsvårdslagen. Då fordras emellertid att ett kravpå miljökonsekvensbeskrivningar införs i denna lag.Såväl naturvårdslagen som skogsvårdslagen är i dagföremål för översyn i respektive miljöskyddskommittén ochskogspolitiska kommittén. Det är viktigt att frågan omtillståndsplikt, kravregler ochmiljökonsekvensbeskrivningar vid införande av nyametoder och trädslag utreds av dessa kommittéer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att miljöskyddskommittén samtskogspolitiska kommittén även bör utreda hurtillståndsplikt, kravregler ochmiljökonsekvensbeskrivningar vid introduktion av nyametoder och främmande trädslag skall införas i svensklagstiftning.