ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02U525 · 1992-01-27 00:00:00 — Stödet till Öst- och 1986 hände den svåra kärnkraftsolyckan i Tjernobyl.Verkningarna från den olyckan blev mycket allvarliga dels iTjernobyls närområden, dels också i vårt och andra länder.Vi vet att dessa verkningar kommer att bestå i många år.Det är av största vikt att liknande olyckor i kärnkraftverkförebyggs var de än är belägna. I Central- och Östeuropafinns många kärnkraftverk. Den svåra situation som just nuråder gör det troligt att satsningar på säkerhet ikärnkraftverk inte kan prioriteras.De svenska kärnkraftverken är byggda så att derasdriftsäkerhet under gång är mycket hög. Här finns sådanavancerad teknik att verken kan ges bästa möjliga översynvid stillestånd. Denna teknik borde kunna användas ocksåutanför vårt land. Olyckor med farligt nedfall rättar sig inteefter gränser länder emellan.I årets budgetproposition föreslås att tre miljarderkronor satsas på samarbete med Central- ochÖsteuropa. Av dessa medel borde en andel avsättas försatsning på säkerhet i kärnkraftverk inom detta område.Svensk teknik skulle kunna användas för att delskontrollera säkerheten, dels medverka till att insatser görsför att åtgärda brister. Områden där svensk teknik ochsvenskt kunnande skulle kunna användas:ManagementSäkerhetsstudierUtvärdering av felProvtryckning av rörledningar och tryckkärl, där svenskutrustning finns tillgänglig stor del av året Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att öka säkerheten ikärnkraftverk i .
mot · GF02U526 · 1992-01-27 00:00:00 — har hamnat i rampljuset. Det har haft ömsompositiva orsaker, som flera självständiga stater, ömsomnegativa, som den fortgående nedsmutsningen.Det händer också mycket kring detta en gång svenskainnanhav. Kontakter etableras, kunskap utbyts ochformeras, transportvägar skapas och ändras.Östersjöregionen har blivit ett begrepp. Man talar omÖstersjö-samarbete mellan politiska partier, ordnarÖstersjö-seminarier inom bildningsförbunden ochÖstersjö-läger för ungdomar. De olika typer av samarbetesom finns på olika områden skall mannaturligtvis inte glömma. Arts Baltica-utställningarna har,som ett exempel, speglat konstutvecklingen runtÖstersjökusterna i många år.I denna kreativa och intressanta tid framträder ett behovav en uppsamling av all kunskap om och ländernadäromkring. Det är varken möjligt eller önskvärt att samlaallt vetande på ett ställe. Däremot borde det gå att skapa enbank med kunskap om kunskapen, en databas meduppgifter om vart man kan vända sig i olika frågor. Det kanhandla om miljö, massmedier, tillverkningsindustri,samfärdsel, bildkonst, politik och snart sagt alla andraområden med anknytning till och ländernadäromkring.En sådan databas måste ha goda kontakter medlärosäten, forskningsstationer, statliga förvaltningar,näringsliv osv. i alla länder med Östersjökust. Denkompetens som krävs är inte den som finns inom de olikadisciplinerna utan av kommunikativ och arkivariskart.I princip kan en sådan databas vara placerad var somhelst eftersom kommunikationen måste vara baserad pådistansoberoende teknik. För att både bildligt ochbokstavligen lägga den ''mitt i '' framstår ändå enplacering på som den självklara. Vi har i länet godaerfarenheter av distansoberoende verksamhet på olikaområden . Vi kan även erbjuda en kulturellinramning som borde göra verksamheten än mer intressant.Den högskoleutbildning vi numera har bör ha en roll attspela vid uppbyggnaden av databasen.Finansiering och huvudmannaskap för en DatabasBalticum, som man kanske skulle kunna kalla den, måstegivetvis undersökas. Näringslivet bör kunna ha intresse avverksamheten, vilket också bör avspeglas i ettbetalningsansvar. Det måste dock enligt min mening vara enstatlig uppgift att databasen kommer till stånd och får ettändamålsenligt innehåll. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en databas förkunskap om och länderna däromkring.
mot · GF02U528 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringen har i årets budgetproposition redovisatåtgärder som syftar till olika biståndsinsatser i ,/92, bil 4. Vi hälsar regeringens olika förslag idessa hänseenden med stor tillfredsställelse.Under senare tid har flera svenska kommuner upprättatförbindelser med kommuner i de tre baltiska staterna i formav ett vänortssamarbete. Avsikten är att ett utbyte, liksomi sker inom de nordiska länderna , skallåstadkommas på olika samhällsområden.Flera ideella organisationer m.fl. har följt upp dettagenom olika former av kontaktverksamhet, hjälp medmaterial och utrustning till nystart av företag etc. Ett braexempel på detta är de i LRF:s regi anordnade leveransernaav jordbruksmaskiner till yrkeskollegor i Baltikum.Den här verksamheten får sin fortsättning på andranäringslivsområden, bl.a. genom tekniköverföring, hjälpmed nya maskiner och annan utrustning i enskilda företagsregi, liksom fortsatta ideella insatser från enskilda ochsamverkande grupper inom ramen för det fortsattavänortsutbytet mellan kommuner i och i Sverige.I detta sammanhang väcks frågan om möjlighet tillbidrag med allmänna medel för att kunna fullfölja löftenoch åtaganden som givits i de sammanhang som ovanrefererats. Sådant stöd kan utgöras av bidrag tillutbildningsinsatser, transportkostnader etc. Detta bordekunna ske inom ramen för de biståndsinsatser somregeringen har föreslagit att anvisa. Vi föreslårdärför att en möjlighet till dylika bidrag öppnas med syfteatt underlätta det fortsatta vänortsutbytet som beskrivits idenna motion. bör göra ett uttalande med dennainnebörd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndsmedel i samband medvänortsutbyte mellan orter i och Baltikumskommuner.
mot · GF02U529 · 1992-01-27 00:00:00 — Biståndet till de nya I det tidigare nya stater råder en akutmatvarubrist som bland annat har sin grund i brist påinhemska råvaror, undermåliga distributionsvägar ochockså den turbulens som sönderfallet av det gamlasamhället har medfört. Folken lider nöd och de nyamakthavarna ber omvärlden om hjälp.Sverige har bra kvoter av sill/strömming och skarpsill iÖstersjön. Svenska fiskare har svårt att utnyttja dennatillgång, då avsättningen är dålig och priserna låga. Underden senaste har en del av fångsten kunnatexporteras till och sill/strömmingen har även kunnatbytas mot torsk som har god avsättning och betingar bättrepriser. Detta utbyte har varit till gagn för bägge parter.Sovjet har därigenom kunnat fylla en del av sitt behov avföda, som svenska fiskare kunnat bedriva ettlönsamt torskfiske i sovjetisk zon.Efter de baltiska staternas frigörelse har intelängre denna möjlighet till fiskeutbyte med . Svensktfiske har dock fortsatt kapacitet för att fiska upp kvoterna iÖstersjön. Problemet är att få avsättning för fisken,eftersom de nya staterna inte har betalningsmedel. Det ärdärför angeläget att söka finna lösningar som både ger detidigare sovjetiska medborgarna möjlighet till att fortsatt fåtillgång till proteinrik värdefull föda och också ger desvenska fiskarna fortsatt möjlighet till att under rimligaekonomiska villkor utnyttja kvoterna av sill/strömming ochskarpsill i Östersjön.Det skulle således dels vara en humanitär gärning -- atthjälpa människor som lider brist på föda och kanske av denorsaken tvingas lämna sina hemländer -- dels vara av godoför en svensk näring om vi ekonomiskt kunde stödja detta,att med biståndsmedel stödja ett fiskeprojekt med deninriktning som redovisats i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till fiskeprojekt i syfte attlindra bristen på föda i de nya staterna på andra sidanÖstersjön.
mot · GF02U535 · 1992-01-27 00:00:00 — Inom försvarets beredskapslager produceras det årligenstora mängder med livsmedel såsom konserverad ärtsoppa,leverpastej, aladåb, lapskojs och pytt-i-panna. Men långtifrån allt kommer till användning. Konservernas lagringstidär högst , sedan kasseras dessa. Detta innebär att 20--av det matnyttiga i försvarets beredskapslager kastas.Enligt uppgifter från F7 är det ständigtbekymmer med hur man ska bli av med maten. Imatkällaren på F7 stod tusentals portioner god matsom inte hade konsumerats . Vid nyåret ersattes de mednya konserver. Jag reagerar kraftigt mot detta slöseri medmat. Denna mat måste kunna komma till användning pånågot sätt.Det har förts fram förslag om att försvaret bör sända detsom inte konsumeras till behövande i . Dethar beräknats att det totalt fanns ettöverskott på ca livsmedel inom försvaret. Jagföreslår att maten inte skall kastas utan ges till behövande.Försvarets mat är näringsrik och tillverkad avförstklassiga råvaror. Jag anser att dessa livsmedel snabbtoch utan större besvär bör kunna sändas till de baltiskastaterna där livsmedelsbristen är mycket stor.Försvarets herculesplan kan med kort varsel sättas in isådana transporter till . Varje plan kan ta en lastpå upp till . Fartygstransporter kan självfallet ocksåsättas in den korta sträckan till våra baltiska grannländer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att militärensöverskottslivsmedel bör ges till de baltiska staterna.
mot · GF02U538 · 1992-01-27 00:00:00 — Självfallet styrs EG självt enligt demokratiskagrundprinciper, som dock kan drivas längre:Europaparlamentets befogenheter måste öka och Sverigebör som medlem i EG verka för att subsidiaritetsellernärhetsprincipen skall gälla och strikt tillämpas.Sverigeskall som medlem i EG eftersträva att offentlighetsprinciperhävdas bättre inom EG:s institutioner.Miljöförstöring ärofta gränslös till sin karaktär och därför är det av centralbetydelse att blir medlem i EG för att inom EGdriva på för en offensiv miljöpolitik.Den tillväxt somskapas inom EG måste komma alla medborgare ochregioner till del. Som medlemmar i anser vi att Sverigeskall verka för att EG:s arbetsmarknadspolitik ochregionalpolitik får ökad uppmärksamhet.I arbetet förjämställdhet mellan kvinnor och män har godaförutstättningar att tillföra EG kunskap och erfarenheter.Medlemskap i är inte ett hot mot jämställdheten -- utanett steg på vägen mot ökad jämställdhet i hela , inteminst Syd- och Östeuropa.Vi anser att på ettoffensivt sätt skall delta i den alkoholpolitiska debatten ochpolitikutformningen i , i syfte att minskaalkoholkonsumtionen. Enskilda länder har ävenfortsättningsvis rätt att driva en egen prispolitik.Värdetav ett nära och omfattande samarbete mellan EG ochdemokratierna i är den svåraste och mestangelägna uppgiften för nationer. Endast EGkan fylla rollen som stabil motor och garant för dessaländers omvandling till stabila demokratier med fungerandemarknadsekonomi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de angivna riktlinjerna förSveriges medverkan i arbetet inom EG.
mot · GF02U540 · 1992-01-27 00:00:00 — Kontakter med baltiska nykterhetsorganisationer Genom den snabba förändringen i Öst- ochCentraleuropa har många nya möjligheter till kontaktermellan svenska folkrörelser och framväxandemotsvarigheter i andra länder uppkommit. Ett sådantutökat utbyte av erfarenheter är till stor nytta för bådaparter. Det vi kan förmedla från svensk sida kan bli av nyttaför mottagarna, men i andra avseenden kan utbytet bliminst lika värdefullt för oss. Det är alltså fråga om ettömsesidigt utbyte.Det är naturligt att kontakter med de åter fria baltiskastaterna ligger oss särskilt nära. De internationellakontakterna kan ta många former, som utbyte avkulturgrupper, möjligheter att översätta tryckt material,stöd till föreläsarturnéer och liknande.I de baltiska staterna finns i olika former kvar elleråterupprättas organisationer från mellankrigsårens friastater. Därmed finns möjlighet att återuppta den tidenssamarbete i nordiska fora. Svenska och baltiskasysterorganisationer hade då nära kontakter.Dagens strävan att bygga starka demokratier och friafolkrörelser i de tills förtryckta staterna bör ses sompositiva bidrag också till fredsarbetet kring Östersjön.Ett område där grupper i de östeuropeiska staterna hadekontakter med och redan före de politiskaförändringarna var inom nykterhetsarbetet.Denna kontakt hade sitt ursprung i de storaalkoholproblemen i de kommunistiska staterna.Myndigheter och fackföreningar konstaterade att det storaalkoholbruket skadade ekonomi, levnadsförhållanden ochfamiljeliv. De alkoholrelaterade problemen fanns inom allasamhällsområden, inte minst inom arbetslivet.Till följd av detta togs initiativ till bildande avorganisationer med bl.a. nykterhet på programmet.Svenska nykterhetsorganisationer har på olika sätt fåttkontakter med dessa nya organisationer, bl.a. genom besöki båda riktningar.Detta har lett till ett stegrat erfarenhetsutbyte mellanorganisationer i och de fria staterna, främsti , i frågor kring kampen mot alkoholskador. Härhar organisationer som arbetar med förebyggande ochrehabiliterande verksamhet, som ,fackföreningsrörelsen, studieorganisationer och andrasocialt inriktade organisationer bidragit till ett konstruktivtutbyte.Idéer och verksamhetsformer som prövatsi de nordiska demokratierna kan bli värdefulla bidrag till ettvardagsarbete i de nybildade organisationerna på andrasidan , men erfarenheter kan också gå i den andrariktningen. En fortsatt utveckling av dennakontaktverksamhet bör därför stimuleras också från statenssida, bl.a. genom att resurser som avsätts för stöd till de nyastaterna kanaliseras genom folkrörelser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av utökat samarbetemellan vårt land och de baltiska staterna inom bl.a.nykterhetsområdet.
mot · GF02U541 · 1992-01-27 00:00:00 — Polisorganisationerna i de baltiska länderna Brottsligheten i har fått enstörre spridning. Delvis kan detta förklaras med attbrottsligheten tidigare tystats ner, detta som ett led i denkommunistiska propagandan. Centralmakten hade intresseav att ge sken av att i ett kommunistiskt samhälle finns ingenbrottslighet. Brottslighet skulle sålunda vara ett problemför kapitalistiska länder.Denna politik i de f.d. kommuniststyrda samhällena ficktill konsekvens att ordinarie polisverksamhet enligtvästerländsk modell som skall skydda enskilda mot olikatyper av brott inte gavs ett skäligt utrymme i samhället. Denhemliga säkerhetspolisen (KGB) fick desto större utrymmeför utveckling och specialisering. Säkerhetspolisens arbetesyftar som bekant till att övervaka människor ochidentifiera samhällsfarliga moment, inte att skydda motenskild brottslighet.Ett syfte med att hålla tillbaka den civila polisen vardessutom att den inte skulle utgöra ett hot mot ''samhälletssäkerhet''.Resultatet av denna politik kan vi nu se i en alltmeruppdagad brottslighet i bl.a. . Invånarna känneren stor osäkerhet och otrygghet då många drabbas avövergrepp från brottsliga ligor. Dessa ligor kommer oftafrån olika håll från det forna då det ärallmänt känt att de baltiska huvudstäderna ofta besöks avvästerlänningar samt att baltiska medborgare relativt oftabesöker något av de nordiska länderna. Det finns sålundamycket för brottslingarna att hämta i . Därför ärdet inte heller ovanligt att turister blir utsatta för brott.Det är viktigt att de baltiska staterna får möjlighet attbygga upp en civil polisorganisation av västmodell. Debehöver en poliskår som ges kompetens för en aktivbrottsbekämpning. Detta skulle öka invånarnas trygghet.Inom ramen för det omfattande stöd som nukommer att ge de baltiska länderna bör ocksåmedverka bl.a. genom att söka ortssamarbete med dencivila polisen i dessa länder för ömsesidigt utbyte ochinformation om vårt polisväsende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till de civilapolisorganisationerna i .
mot · GF02U543 · 1992-01-27 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att det nordiskasamarbetet både intensifieras och håller ett snabbaretempo.
mot · GF02U601 · 1992-01-27 00:00:00 — För att öka förståelsen mellan människor i vårt land ochmänniskor i annat land, liksom för att få inblick i andraländers och människors problemområden, men ocksåkulturliv, levnadssätt och förutsättningar i allmänhet harenskilda kommuner i medverkat till attvänortsförhållande upprättats med ort i annat land.Vänortsetableringarna har skett utan speciell struktur ellersamordning mellan kommunerna i . Utveckling av vänortsprincipen till ettvärldsomspännande strukturerat nätverk borde geförutsättningar för ökat fredsbevarande, men också vara ettsätt att långsiktigt motverka främlingsfientlighet och rasismi skilda länder världen över. För fredsbevarande och ökad förståelse behövs vänskapoch förtroende mellan människorna i de olika länderna.Således inte bara mellan ledare och mellan regeringar utanända ned på ''gräsrotsnivå''. Ett välorganiserat frivilligtnätverk av kontakter skulle bl a gynna överföring avinformation om lokala problem och råd om deras lösningar.Även kulturella utbyten skulle gynnas. Vad det handlar omär att i stor skala upprätta kontakter mellan människorna.Stad-till-stad, kommun-till-kommun osv, men också mellant ex universitet, skolor, sjukhus, kyrkor, skolklasser,studenter, lärare, journalister osv. Som kontaktmedel finnsmånga olika medier som kan användas: brev, foton,ritningar, ljudband, telefon, telefax, läger, enskilda besökm fl. Det finns naturligtvis flera olika tänkbara modeller förett nätverk av vänskapsförbindelser. En modell kunde varaenligt följande:Varje kommun i ett land har (på frivillig basis) en vänorti näraliggande land och en vänort i land långt bort.Vänorterna upprättar kontakter mellan respektive skolor,sjukhus, kyrkor, studenter osv. Varje land har sina vänorterspridda till så många länder som möjligt. FN bör vara det överordnade sammanhållande organetför detta nätverk av vänorter, men varje nation börorganisera vänortsetableringarna för sitt land. I självagenomförandet bör således varje lands regering, kommuneroch nationella organisationer vara de drivande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprättande av ettvärldsomspännande strukturerat vänortsnätverk.
mot · GF02U602 · 1992-01-27 00:00:00 — har vi blivit alltmer uppmärksammadepå den besvärliga miljösituationen på inordvästra . Den stora mängden utsläpp där harockså påverkat naturen i norra . släppsut tonvis av gift i luften. Delar av dessa föroreningar spridsäven till den svenska fjällvärlden. är intemindre än en miljöbomb.Situationen i Montjegorsk är synnerligen besvärande.När det gäller utsläppen från smältverken i Montjegorsk ärsärskilt Nordfinland utsatt. De skadliga utsläppen är långtöver naturens egen toleransgräns. Man måste ta med ibilden att naturen så långt norrut är ytterst sårbar. Helaskogsområden har slagits ut och på dessa platser finnsnumera endast enstaka kvarvarande träd, som är sjuka ochdöende. En av ''miljöbovarna'' är fabriken somdagligen vräker ut stora mängder svaveldioxid, fluorväteoch klor. Tillsammans med gaserna hamnar också olikametallföreningar i atmosfären. Men Severonikel är tyvärrinte det enda företaget i som smutsar ned. Därfinns ytterligare ett 30-tal enheter som bidrar tillmiljöförstöringen.Det allra största problemet på ärförmodligen ändå svavelutsläppen frånnickelframställningen. Företag som är belägna nära norskagränsen på ryska sidan släpper ut svaveldioxidper år vilket kan jämföras med ochSveriges . I och kommerutsläppen huvudsakligen från kol och olja från ett stortantal små källor.Eftersom den mycket stora mängden utsläppsvaveldioxid på den ryska sidan kommer från en och sammaplats borde det vara förhållandevis lätt att åtgärda dettatekniskt.De delar av som främst påverkas av utsläppen ärTornedalen och området norr om linjen --upptill Treriksröset. Detta är ett kargt område och utsläppenkan medföra att trädgränsen förflyttas nedåt.Det är därför ytterst angeläget att driver påförhandlingarna med för att få till stånd enminskning av de föroreningar som släpps ut och då i förstahand en minskning av svaveldioxidutsläppen. Ett samfälltagerande från de nordiska länderna inom ramen är angeläget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att driver på förhandlingarna med föratt få till stånd en minskning av utsläppen från den starktförorenande industrin på .
mot · GF02U605 · 1992-01-27 00:00:00 — Efter den stora omvälvningen och det definitivasammanbrottet för finns uppenbarligentillgång till på ett sätt och i en omfattning somtidigare var helt otänkbar. Det är av utomordentlig vikt förSveriges säkerhet och svensk säkerhetspolitik att studeradessa arkiv för att utröna vilka kontaktpersoner KGB haftpå den svenska sidan.Säkerligen finns också annat material som är av vikt förSverige som bör publiceras för den svenska allmänheten.En möjlighet är att säkerhetspolisen tillsammans medUD får i uppdrag att i undersöka och förallmänheten redovisa vad som där finns av särskilt svensktintresse. En annan lösning kan vara att det tillsätts ensärskild parlamentarisk kommitté e dyl. Det bör ankommapå regeringen att bestämma vilken form som är denlämpliga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en genomgång av KGB-arkiveni syfte att informera allmänheten om arkivinnehåll som ärav särskilt svenskt intresse.
mot · GF02U606 · 1992-01-27 00:00:00 — Hävande av blockaden mot m.m. I 30år har bedrivit ekonomisk blockad mot i stridmed internationell rätt och ingångna avtal. I , somförespråkar frihandel för alla andra, utdöms fängelse ochdryga böter för enskilda personer som försöker handla medCuba.De företag i andra länder, som handlar med , hotasmed utestängning från USA-marknaden. USAspåtryckningar på internationella banker och finansinstitutstänger dörren för , då det gäller krediter.Med det ekonomiska sammanbrottet i öst och USAsmöjligheter att utöva påtryckningar på forna sovjetiskarepubliker, har blockaden nu blivit ett redskap förutsvältning av kubanerna. har visat att undernäring,undermålig sjukvård och utbredd analfabetism inte ärnågon naturlag för tredje världens länder.Cuba har byggt upp en kostnadsfri och god sjukvård,skol- och yrkesutbildning för alla, minskatbarnadödligheten och ökat medellivslängden i nivå medvärldens utvecklade industriländer, men med en tiondel avderas resurser. Detta hotas nu av USAs ekonomiskablockad.Vi anser att bör verka för att upphäver sitthandelsembargo mot Cuba.USAs stormaktspolitik att med ekonomisk och militärövermakt försöka tvinga kubanerna till underkastelse ärinte acceptabel eller försvarlig. Det är angeläget att hävdaalla länders rätt till självbestämmande.Det är emellertid ytterst angeläget att fullt utrespekterar de mänskliga rättigheterna och friger allapolitiska fångar. bör verka för detta.Men USAs blockad och ockupation av vissa delar avkubanskt territorium gynnar inte utan motverkarsträvandena att uppnå demokratisering och respekt förmänskliga rättigheter på . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den verkar för upphävandeav USAs handelsembargo och ockupation av visst kubansktterritorium,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den fortsätter att verka för fullrespekt av mänskliga rättigheter och frigivning av politiskafångar i .