mot · GF02So411 · 1992-01-27 00:00:00 — ''Det vi skall förebygga är oönskade graviditeter, inte iförsta hand aborter. Det viktiga är barns rätt att varavälkomna. I första hand bör det ske med preventivmedel.Men om man misslyckas, då väljer man hellre abort än ettoönskat barn'', säger . Enmålsättning som funnits alltsedan 1973.Abortfrågan rör praktiskt taget alla kvinnor och mänmellan 15 och . Att göra abort är antagligen ett av desvåraste besluten en kvinna kan fatta. Det är i regel entraumatisk upplevelse för den som berörs och är därför endålig preventivmedelsmetod. 5--av dem som genomgår abort får olika fysiskakomplikationer och många fler reagerar psykiskt.Antalet aborter har pendlat mellan 30 000 och 38 0001975--1989, till 21,5 per 1 000 fertila kvinnor. har antalet minskatnågot från 21,5 till 21,2 per 1 000 kvinnor i åldrarna . Den tydligasteminskningen av aborterna kan ses i åldersgruppen 20--24 årmedan antalet tonårsaborter förblivit i stort settoförändrat.Det finns stora regionala variationer. Nedgång avaborter kan noteras i flera län medan aborterna inomstorstadsregionerna fortfarande ligger kvar på en hög nivå.Tonårsaborterna fortsätter att öka i storstäderna. I Malmönoterades landets högsta ökningstakt, 40 av 1 000 tonårsflickor gjorde abort . I länoch och kommuner utförs av alla aborter i riket.Aborterna i har kartlagts i enintervjuundersökning. Denna undersökning ger stöd för attkvinnors ekonomiska möjligheter att köpa preventivmedelsom skydd mot oönskad graviditet har betydelse. av tonåringarna i undersökningen svarade att de intehade råd med p-piller. Motsvarande siffra för kvinnor iåldrarna 20--var . Alltså relativt många som angav ekonomiska skäl tillatt de saknade p-medel.1984 ändrades rabatteringen av läkemedel bl.a. för p-piller, vilket innebar att p-piller blev fyra gånger dyrare.Tidigare kunde förbrukning inköpas vid ett tillfälle.Fler kommuner och landsting har startat försök med attsubventionera eller ge gratis preventivmedel men den kärvaekonomiska situation, med bl.a. minskade statsbidrag tillkommunerna, innebär att dessa försök inte permanentasoch att införa nya subventioner blir otänkbart.En åtgärd för att minska antalet oönskade graviditer äratt återinföra de statliga subventionerna av p-piller. Ettenhetligt system i hela landet.Olika larmrapporter om preventivmedlens biverkningarhar orsakat rädsla och osäkerhet och därigenom behövs enbättre information och grundligare rådgivning.Resursbristen är framför allt tydlig i storstadsområdena,där det behövs också ökade resurser för att minskaväntetider och öka tillgängligheten.Upplysningsverksamheten kring sexualitet ochsamlevnad måste också på ett mera genomgripande sättintegreras i den ordinarie verksamheten i primärvård,förskola, skola och fritidsverksamhet. Särskildainformationsinsatser med en särskild riktad information tillungdomar.Kostnaderna för aborter beräknades till år1989. Den genomsnittliga sjukvårdskostnaden per abort varår 1989 cirka 5 100 kronor.En bred satsning på förebyggande åtgärder såsomsubventionering av preventivmedel, en utökadpreventivmedelsrådgivning och ökad informations- ochupplysningsverksamhet skulle ge besparingar . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återinförande av statligasubventioner gällande preventivmedel,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade resurser tillupplysningsverksamhet och preventivmedelsrådgivning.