ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sf259 · 1992-01-27 00:00:00 — Hur kan man komma på tanken att ta bortdelpensionen? Speciellt i dagens läge!En person har kunnat väljareducerad arbetstid i samråd med sin arbetsgivare.Skälen för detta kan vara många:man känner att maninte orkar med tempot längre,man slipper förtidspensionsom annars kanske skulle vara enda alternativet,man fårchansen att arbeta ända till utan att stupa på vägen,man kan orka med att förmedla sina kunskaper ocherfarenheter till sina yngre kollegor som får chans tillarbete,man ger möjlighet till unga människor att få ettarbete,man slipper känna sig som en propp för andra närman inte helt orkar,man behöver inte känna skuld tillarbetsgivare och arbetskamrater att man inte orkar somförr,man anser det oacceptabelt och omöjligt att minskaarbetstiden med det inkomstbortfall det innebär, för att fåmöjligheter att arbeta fram till 65 år.Med detta förslag minskas flexibiliteten ipensionssystemet i stället för tvärtom, vilket borde varafallet.Rör inte delpensionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att nuvarande delpensionssystemsregler får fortsätta oförändrade.
mot · GF02Sf260 · 1992-01-27 00:00:00 — Socialförsäkringsadministrationen har genomgått storaförändringar . Tidsperioden harkännetecknats av ett decentraliseringsarbete, därverksamheten, så långt det varit möjligt, förts ut tillförsäkringskassornas lokalkontor. harrationaliseringar med personalneddragningar på ca 2 000 årsarbetare genomförts.Nu är försäkringskassorna mitt uppe i ännu enförändringsprocess. Den omställning som sker har singrund i de beslut som fattade förra året.Försäkringskassorna får en ny förstärkt roll i arbetetmed att återföra människor till arbetslivet -- rehabilitering.Samtidigt införs en ny lag där arbetsgivaren får skyldighetatt betala ut sjuklön till sina anställda av varje sjukdomsfall. Dessutom överförshuvudmannaskapet för sjukresorna frånförsäkringskassorna till sjukvårdshuvudmännen vid sammatidpunkt.De förändringar som socialförsäkringsadministrationennu är inne i innebär en omställning inom stora delar avorganisationen och en utvidgad roll med nyaarbetsuppgifter och förändrat arbetssätt.Förändringarna innebär också att ett mycket stort antalanställda kommer att behöva övergå till nya arbetsuppgifterinom kassan eller till annan verksamhet utanförförsäkringskassan.För att klara denna stora omställning krävs mycket storasatsningar på personal- och kompetensutveckling. Ett brettupplagt utvecklingsarbete med en samladförändringsplanering är helt nödvändig för att nå framgång.Riksförsäkringsverket () har i sinanslagsframställning för budgetåren 1992/93 och 1993/94beräknat kostnaden för kompetensutvecklingen till ca 400 milj.kr. Dessa beräkningar grundar sig på underlag ochbedömningar som försäkringskassorna har gjort.Regeringen, som också tillmäter personalutvecklingenstor vikt i omvandlingen av den offentliga sektorn, föreslåri budgetpropositionen att försäkringskassorna i stället för400 milj.kr. skall erhålla 60 milj.kr. för samma tid.Vi tycker att en verksamhet som i så stor utsträckningförändras och som är så betydelsefull för individens trygghetoch samhällsekonomin, måste ges realistiska möjligheter attuppfylla de krav som vi alla ställer på den.De medel som föreslås för detta ändamål frånregeringens sida anser vi är otillräckliga. Vi anser att enfördubbling av engångsanvisningarna till 60 milj. kr. per budgetår är nödvändig för att klara dessaförändringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av medel förkompetensutveckling för försäkringskassorna.
mot · GF02Sf261 · 1992-01-27 00:00:00 — När patientavgifterna för den öppna hälso- ochsjukvården avreglerades fr.o.m. ,ändrades utformningen på högkostnadsskyddet. Närpatienten erlagt , eller av det aktuella beslutade lägrebelopp , erhåller patientenfrikort.Alla patienter som har en kroppslig åkomma harmöjlighet att få den behandlad inom ramen förhögkostnadsskydd.Vid psykisk ohälsa fungerar emellertid intehögkostnadsskyddet för alla patienterna. Patientens avgiftvid psykisk sjukdom beror på om vården ges av vårdgivaresom har avtal med eller ej. Får de vård avvårdgivare som har avtal med får de betalanormal patientavgift. I annat fall får de betala helakostnaden. För hur många patienter somhögkostnadsskyddet gäller beror helt och hållet på i vilkenomfattning ett landsting har satsat medel på denpsykiatriska vården. I exempelvis lndstinghar tillsammans med beslutatavsätta vissa medel för psykoterapibehandling. Det innebäratt en psykiatrisk sektor kan teckna avtal medpsykoterpeut, och patienten kan efter remiss från läkareerhålla psykoterapibehandling till låg eller ingen kostnadalls. Avtal tecknas efter överenskommelse med med s.k. steg II-utbildadepsykoterapeuter.Som exempel kan nämnas att 6 milj.kr. räcker tillungefär 100--150 patienters behandling under ett år.Systemet innebär att psykisk sjukdombehandlas olika i de olika landstingen, beroende på hurstora resurser som beslutats satsas på olika vårdformer. Detinnebär också att många patienter som är i behov avbehandling inte får möjlighet till detta om man inte betalarmed egna medel.Det finns heller inga definitionsfrågor som behöverlösas, eftersom det i vissa landsting finns klararegler för vilken utbildning som erfordras av vårdgivaren.I detta sammanhang kan det också nämnas att kostnadenför sjukförsäkringen har ökat drastiskt under de senasteåren. Detta beror bl.a. på att många människor varje årförtidspensioneras på grund av att de inte fått denrehabilitering som de behövt för att komma tillbaka tillarbetslivet. En stor grupp av dessa blir förtidspensioneradepå grund av mentala störningar. Till detta kommer en storgrupp sjukskrivna. Många av dessa människor skulle kunnakomma tillbaka till arbetslivet om de fick den hjälp debehöver. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förslag bör framläggas om attäven psykoterapibehandling vid psykisk sjukdom skall ingåi högkostnadsskyddet.
mot · GF02Sf262 · 1992-01-27 00:00:00 — Antalet socialbidragstagare ökade enligt StatistiskaCentralbyrån (SCB) med från tredje kvartalet1990 till samma kvartal 1991. Socialbidrag uppbärs nu avmer än en halv miljon innevånare. Man kan se en fortsattökning . I visarstatistik från att antaletbidragsbehövande hushåll ökade från 14.101 till14.630 (SvD 14/1-92).Orsakerna till denna ökning kan vara flera.Skattereformen missgynnade låginkomsttagarna.Underlaget för momsen breddades utan att dessa personerkunde få någon sänkning av statsskatten, hyrorna ökadestarkt och arbetslösheten ökade.Arbetslöshetsförsäkringarna täcker inte kostnaderna förhushållens utgifter enligt socialbidragsnormen. Så långt vinu kan bedöma kommer arbetslösheten att öka kraftigt.Socialtjänstens socialbidrag är samhällets sista station ivårt sociala skyddsnät. Den absolut sista vägen ärfrivilliga organisationer, t.ex. ochFrälsningsarmén. Enligt uppgifter har trycket på dessa ökatstarkt . Det visar att inte enssocialtjänstlagens bestämmelser om skälig levnadsnivåräcker. Det finns också tendenser att sänkasocialbidragsnormerna i vissa kommuner.Här krävs snabba åtgärder. Därför räcker det inte medatt tillsätta en, i och för sig, nödvändiglåginkomstutredning. Mycket snart måstesocialförsäkringssystemets grundnormer och grundskyddbyggas ut.Ett exempel på för lågt grundskydd ärföräldraförsäkringens garantibelopp. Unga mödrar somännu inte fått någon försäkringsgrundande inkomst fårendast per dag. Socialbidragsstatistiken visar också påen hög siffra för just denna kategori unga kvinnor.Ett annat exempel är yngre personer som blir arbetslösadirekt efter skolan. De har inte heller någon inkomst elleranställningstid att falla tillbaka på för att erhållaarbetslöshetsförsäkring. De får nöja sig med KAS som ärotillräckligt och dessutom under socialbidragsnormen. Tilldessa exempel kan läggas de långtidsarbetslösa varsförsäkring upphört.Vi riktar med rätta kritik mot en alltför närgångenprövning av den enskildes förhållanden, vid erhållande avbidrag från samhällets sida. Det är också en avmotiveringarna bakom den generella socialpolitiken.Rätten till socialbidrag är fastställd i lag, men prövningenhuruvida den sökande är berättigad eller ej är mycketomfattande. Denna form av social trygghet bör därför enligtvår mening minimeras så långt det är möjligt.Att detta är möjligt visar bl.a. att pensionärer numeraendast undantagsvis behöver anlita . För 30--måste många begära dåtidensfattigvårdsunderstöd. En liknande utveckling har skettinom barnfamiljerna där föräldraförsäkring, barnomsorg,barnbidrag och andra åtgärder har gjort att barnfamiljernanumera är lika sällan förekommande som pensionärerna ikommunens socialregister. Den stigande arbetslöshetenkan emellertid ändra på detta förhållande om inte snabbamotåtgärder vidtas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en snabb utredning avde åtgärder inom bl.a. socialförsäkringarnas ram som börvidtas för att minska behovet av socialbidrag.
mot · GF02Sf263 · 1992-01-27 00:00:00 — Följande exempel belyser den situation som kanuppträda när en person får arbetsskadeersättning utbetaldretroaktivt istället för om den erhållits löpande.En person sjukskrevs och anmäldes somarbetsskadad. kom handlingar för beslut tillvederbörande. beslutades om arbetsskadanoch betalades pengarna ut. Hela tillägget förarbetsskada betalades ut ochdå var vederbörande pensionär. Pengarna som erhöllsdeklarerades som ackumulerad inkomst och blev ejpensionsgrundande.Det finns i svensk lag inte något som säger att retroaktivabetalningar som erhålles efter pensionsåldern läggs tillrespektive år när det gäller PGI.I ovannämnda fall går personen ifråga miste om 1 000kronor . I andra fall kan det säkert betyda mera. Jaghemställer att beslutar att frågan hänskjuts tillregeringen för att tas upp i den pågående översynen avarbetsskadeförsäkringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pensionsgrundandeinkomst/retroaktiv arbetsskadeersättning.
mot · GF02Sf267 · 1992-01-27 00:00:00 — Samordning av vissa bidrag till handikappade och närstående Enligt proposition 1990/91:14 om ''Ansvaret för serviceoch vård till äldre och handikappade m.m.'' ingick bl.a. attansvaret beträffande hemsjukvårdsbidraget övergår frånlandstinget till kommunerna.Hemsjukvårdsbidraget är ett bidrag som ges som stöd tillanhöriga som i det egna hemmet utför sjukvårdsinsatser.Bidraget har administrerats via primärvårdsnämnderna.Vissa landsting har också beslutat att dethemvårdsbidrag (stimulansbidrag) som före ett visst datumutbetalats via omsorgsförvaltningen till gravt handikappadeoch vårdkrävande utvecklingsstörda skulle föras över ochsamordnas med hemsjukvårdsbidraget.Med andra ord: HEMSJUKVÅRDSBIDRAGET(tidigare från ) omfattar även bidrag åt depersoner som får 1. vårdbidrag eller 2. handikappersättningfrån enligt följande:1. VÅRDBIDRAG kan du få som förälder om du vårdarett sjukt eller handikappat barn i hemmet. Ett krav är attbarnet behöver särskild tillsyn och vård i minst sex månader.Detta bidrag är skattepliktigt och ATP-grundande.2. HANDIKAPPERSÄTTNING kan utbetalas undervissa förutsättningar om du är sjuk eller handikappad ochhar fyllt 16 år.Summan av dessa båda bidrag -- från försäkringskassanoch (tidigare ) kommunen -- kan bli olika,beroende på i vilken ordning bidragen sökes.Försäkringskassan tar hänsyn till om annat samhällsstödutgår, medan hemsjukvårdsbidragets storlek bedömsutifrån vårdtagarens medicinska behov och vårdgivarensinsats.Det kan inte vara rimligt att en person som har rätt tillbidrag i olika former, måste känna till de olikabeslutsvägarna för att få någorlunda rättvis nivå på denödvändiga ekonomiska bidragen och lika behandling ilikvärdiga fall.Det kan också ifrågasättas om det är nödvändigt att såmånga olika tjänstemän från flera olika myndigheter skallbehöva göra en bedömning av den enskilda vårdtagaren.Även detta kan vara nog så jobbigt för en redan hårtdrabbad familj. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av samordning av vissabidrag till handikappade och närstående.
mot · GF02Sf269 · 1992-01-27 00:00:00 — Tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar Den tillfälliga föräldrapenningen /årför barn 4--12år gäller endast för föräldrar till vissa barn, nämligendem som råkat få eller önskar plats inom den barntillsynsom administreras av kommunen. De föräldrar som självatill höga egna kostnader ordnat någon annan tillsyn har interätt att besöka sina barn med föräldrapenning.Kontaktdagar underlättar för föräldrar att se hur derasbarn egentligen har det . Detta är inte lätt attveta om föräldern aldrig är närvarande utan bara lämnaroch hämtar barnet.Så länge det allmänna endast finansierar föräldrarnasmöjlighet att kontrollera omsorgsformens kvalitativa nivåinom den offentliga vården synes man anse attkvalitetskontrollen är särskilt påtaglig vad gäller offentligaomsorgsformer.Man kan fråga sig om det är förenligt med tänkandetbakom likställighetsprincipen att endast vissa barn ska få sinmiljö kontrollerad av föräldrarna, medan andra barn inteskulle ha samma trygghet.Har föräldern rätt till tillfällig föräldrapenning förkontaktbesök underlättar det att verkligen få ledigt frånarbetet för detta nog så viktiga ändamål. Om denna rätt intefinns, som är fallet för vissa föräldrar, kan det varabetydligt svårare att få motsvarande ledighet, även om manskulle ha råd till/vara beredd att avstå från en till tvådagslöner som det här totalt handlar om per år.Det förefaller orimligt att vissa barn på detta sätt skall''straffas'' för att kommunens daghemsplatser inte räcker tilleller för att föräldrarna föredrar en privat omsorgsform.Någon hållbar motivering till varför barn inom privatomsorg inte skulle ha rätt till motsvarande föräldrabesöksom andra barn förefaller inte finnas. Man kan då draslutsatsen att föräldrakontroll anses behövas inom denkommunala omsorgen, men inte inom den privata. Man fårdå anta att den privata anses så bra att motsvarande besökinte skulle behövas där. De privata daghemmen harvisserligen betydligt lättare att rekrytera personal, men attdärför ta ifrån vissa barn möjligheten till en del avföräldraansvaret är att använda barnen som ideologisktslagträ i diskussionen om privat och offentlig omsorg.Alla föräldrar skall ha möjlighet att delta ibarnens arbetsdag för att om möjligt kunna fastställa att denpsykiska och fysiska miljö barnet vistas i är bra för just detbarnet. Att tilldela dem som lever enligt föreskriven (s)-modell särskilda rättigheter och ekonomiska fördelar ärorimligt i ett rättssamhälle.En omläggning bör ske som ger rätt till tillfälligföräldrapenning oavsett vilken barnomsorgsform sombarnet vistas i. En sådan ordning skulle innebära ökadekostnader. Dessa kostnader kan emellertid rymmas inombefintliga ramar förutsatt att antalet kontaktdagar för varjebarn minskas till en/år och barn. Det är bättre att allafår rätt till en kontaktdag än att vissa får två.Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderliglagtext. har gemensamma borgerligareservationer funnits i i denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt till tillfällig föräldrapenningför kontaktbesök oavsett barnomsorgsform.
mot · GF02Sf270 · 1992-01-27 00:00:00 — Problemet med långtidssjukskrivningar har inteuppmärksammats tillräckligt i budgetpropositionen. Fråganär givetvis komplex men principiellt är ju situationenföljande:dels finns verkligt sjuka som endast kan behandlasgenom riktig vård och sjukpension,dels finns en stor grupp personer som kan och skallrehabiliteras. Här är det viktigt att åtgärderna sätts insnabbt så att deras personliga situation inte försämras,dels finns det de som för egen utnyttjarsocialförsäkringssystemet.Ett nytt upplägg måste göras där de verkligt sjukasjukpensioneras och ges en riktig vård och avförs urrehabiliteringssystemet. Sjukpenningen sänks till av löneunderlaget från nuvarande för dem som är sjukskrivna och mer.Rehabiliteringsverksamheten intensifieras och kommersäkerligen att kräva stora ekonomiska insatser. I motsats allmän passiv sjukpenning blir det här fråga om aktivaåtgärder i kombination med en lägre sjukpenning, vilketbåde ur samhällets och individens synpunkt är attföredraga. Resultatet blir då att individen snabbare kankomma tillbaka till arbetslivet.För dem som missbrukar systemet blir detta genom 70-procentsregeln mindre attraktivt och det kan ju knappastvara en nackdel.Enligt omfattar denna kategori(sjukskrivna ) av den totala sjukfrånvaron. Med dagens upplägg ärkostnaden 10,5 miljarder /93. En sänkning av ersättningen från 90till skulle alltså spara 2,1 miljarder men observera att kostnaderna förrehabilitering ökar. Det troliga är dock att enbesparing på minst 1 miljard blir saldot av denna operation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdelning i sjuka,rehabiliteringsbara och missbrukare av försäkringssystemetsamt om sänkning av sjukpenningen och om definitivtöverförande till sjukpension och riktig vård.
mot · GF02Sf271 · 1992-01-27 00:00:00 — gäller ett nytt sjuklönesystemmed så kallat arbetsgivarinträde och nya regler förrehabilitering. Avsikten härmed är i grunden sympatisk;såväl den korta som långa sjukfrånvaron skall på siktreduceras genom att ett större ansvar i dessa frågor läggs påarbetsgivarna.Reformen innebär att arbetsgivaren skall betala sjuklöntill sjuk anställd under en fjortondagarsperiod.Sjukersättningen skall vara av lönen och under de återstående dagarna.Som en kompensation för nya kostnader i och medarbetsgivarinträdet har företagens sjukförsäkringsavgiftfrån och med sänkts . Avgiftssänkningen har beräknatsmotsvara företagens ökade kostnader för sjuklönereformeneftersom denna har förutsatts bli kostnadsneutral förföretagen.Redan nu, efter att reformenträdde i kraft, finns det flera tecken som tyder på attavgiftsnedsättningen är för liten för att reformen skall blikostnadsneutral. Exempel från många små och medelstoraföretag visar hur kostnaderna för företagen ökar markantom sjukfrånvaron vid dessa företag blir lika stor som . För att kostnadsneutralitet skall uppnås måste dels tvåkarensdagar införas och därtill en ytterligare nedsättning avsjukförsäkringsavgiften genomföras. En översyn av nivånför avgiften bör därför ske omgående.Sjuklönereformens kostnader måste också ses i skenetav det nya rehabiliteringsansvar som utgörande en del avreformen ankommer på arbetsgivarna.Det åligger nu arbetsgivaren att upprätta enrehabiliteringsplan för den anställde om denne varit sjukmera än eller om han eller hon har mångakorta frånvarotillfällen. Den anställde kan också självbegära att en rehabiliteringsplan upprättas.Rehabilitering av anställda utgör självfallet någotmycket positivt. Det ligger också i företagens intresse. Dennya uppgiften innebär emellertid ytterligare en börda --såväl administrativt som ekonomiskt -- som blir specielltkännbar i de små och medelstora företagen. Arbetsgivarenskall upprätta en rehabiliteringsutredning vilken skalllämnas till . Denna utredning skall sedanligga till grund för en individuell rehabiliteringsplan. I denflora av ökade uppgifter som faller på företagen vore detrimligt att överväga att begränsa arbetsgivarnasrehabiliteringsansvar till skador orsakade i och i anslutningtill arbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar i sjuklönereformen.
mot · GF02Sf272 · 1992-01-27 00:00:00 — Särskilda bostadstilläggen för pensionärer Det särskilda bostadstillägget för pensionärer infördesför att inga pensionärer skulle behöva leva under det som isocialtjänstlagen benämns som skälig levnadsnivå.Pensionärerna skulle med det särskilda bostadstilläggetslippa gå till för att ansöka och få ekonomisktbistånd i de fall deras inkomster understeg kommunenssocialbidragsnorm.Det är inte så många pensionärer som fått det särskildabostadstillägget. Detta beror på att de flesta har en ekonomisom överstiger socialbidragsnormen. I ett internationelltperspektiv ter sig denna situation glädjande, då det i mångaländer är pensionärer som är den största gruppen bland desocialbidragsberättigade, t.ex. i Tyskland.För en grupp pensionärer gäller dock inte principen ska kunna få särskilt bostadsbidrag för att komma uppi en levnadsnivå motsvarande socialbidragsnormen.Pensionärer med folkpension och låg ATP eller annankompletterande pension kan komma under en ''skäliglevnadsnivå'' eftersom de betalar skatt på sin pension ochförsäkringskassan, då den gör beräkningen av behovet avsärskilt bostadstillägg, räknar med inkomsten före skatt.Alla pensionärer som har en ekonomi som understigerkommunens socialbidragsnivå bör komma i åtnjutande avdet särskilda bostadstillägget. Det har varit avsikten.Därför behövs en översyn och förändring av reglerna så attdetta också blir fallet. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn och förändring avreglerna vid beräkning av det särskilda bostadstillägget förpensionärer.
mot · GF02Sf274 · 1992-01-27 00:00:00 — Förmånsreglerna vad gäller fria läkemedel präglas avstora orättvisor. Medan t.ex. diabetiker erhåller frialäkemedel saknar reumatiker helt denna förmån. Enutredning har lagt fram förslag till nya förmånsregler förkroniskt sjuka. Förslaget avvisades dock av riksdagen.Socialförsäkringsutskottet avgav i sammanhanget bl.a.följande uttalande i frågan: ''... att de vedertagnaförmånerna om kostnadsfria läkemedel skullebibehållas..''. tillsattes en ny utredningmed uppgift att se över det samlade förmånssystemet förförsäkrade med betydande kostnader för sjukdom ochhandikapp.Utredningen skall analysera effekterna för deenskilda av de slopade möjligheterna till avdrag försjukdomskostnader.Det framstår som mycket orimligt att vissa grupper avkroniskt sjuka står helt utan möjligheter till ekonomisktstöd för de ofta betydande kostnader man åsamkas på grundav sin sjukdom.En sådan mycket utsatt grupp är reumatiker som oftahar stora utlägg för såväl behandlingskostnader som dyramediciner.Mot denna bakgrund är det angeläget att frågan om likaoch rättvisa förmånsregler för olika grupper av kronisktsjuka får en snabb lösning. bör därför uttala attfrågan skall snabbehandlas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvisa förmånsregler för olikagrupper av kroniskt sjuka.
mot · GF02Sf275 · 1992-01-27 00:00:00 — Det förutsätts att gifta personer och personer som leveri samboförhållande delar sina inkomster och har sammaekonomiska standard. För gifta är även sparandegemensamt och vid eventuell skilsmässa delas lika.Undantag från detta kan göras genom civilrättsligöverenskommelse, t.ex. äktenskapsförord eller bodelning.Ett stort undantag finns och det är det pensionssparandesom görs i ATP-systemet. Intjänade ATP-poäng ärindividuella och i sinom tid utbetalas pensionen enligtindividens intjänandeplan. Om parterna då fortfarande bortillsammans utnyttjar de säkert intäkterna för singemensamma välfärd. Har de däremot separerat uppstården orättvisan att den person som tidigare hade de högstainkomsterna också får den bästa pensionen. Har en avparterna varit helt och hållet hemarbetande blir orättvisanmycket markant.På sikt kommer en omarbetning av pensionssystemet attske, vilket förhoppningsvis helt eliminerar här nämndanackdelar. En dylik omarbetning är för att få obligatoriskeffekt mycket grannlaga.Det borde vara möjligt att få ett snabbare genomslag fören ändring i pensionsreglerna baserat på frivilligaöverenskommelser mellan parterna. Överenskommelsenskulle innebära att för vart enskilt intjänandeår slårparterna ihop sina poäng och delar dem lika. De smärrepensionstekniska nackdelarna med detta schablonmässigaförfarande är av mindre betydelse i förhållande till denmänskliga vinsten av förslaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att låta utreda en ändring avreglerna i ATP-systemet.