mot · GF02U534 · 1992-01-27 00:00:00 — kan fortsätta ochkompletteras med delar som går utöver industrivaror.Särskilda solidariska handelsavtal med länder i tredjevärlden bör etableras från svensk sida.Det nordiska samarbetet bör utvidgas och effektiviseras.Motståndet i de nordiska länderna mot EU-medlemskap äromfattande. Generell välfärdspolitik, effektiv offentligsektor, regionalpolitisk omfördelning, kärnvapenfrialänder, låg arbetslöshet, starka fackföreningar, kvinnorsställning i yrkesliv och politiska församlingar är värden somhar stark uppslutning i de nordiska länderna. Dessagrundläggande värderingar är en bra grogrund för enfördjupning och utveckling av samarbetet i Norden ochÖstersjöregionen.Det avgörande alternativet till EU-medlemskap ärfördjupad politisk och ekonomisk demokrati. Denutvecklas underifrån genom medborgarnas aktivitet påarbetsplatsen, i bostadsområdet, i den direktvaldakommundelsnämnden, i det kommunalasjälvbestämmandet, i det direktvalda länsparlamentet, iriksdagen, i det alleuropeiska samarbetet och i ettdemokratiserat FN.Europeiska unionens nuvarande uppbyggnad och medständigt ökad materiell tillväxt som sin filosofi styrs av enogenomtränglig byråkrati. Med sin demokratiskaefterblivenhet kan den inte vara svaret på vår tids storautmaningar: den globala ojämlikheten, arbetslöshetsgissletoch miljöhoten.Men om EG skulle demokratiseras på ett djupgåendesätt, om det vidgas till att omfatta hela , omprotektionismen avvecklas och om miljön, solidariteten,sysselsättningen och nedrustningen ges förtur, är vi bereddaatt ompröva vårt ställningstagande. Men då är det fråganom något helt annat än vad nu ansökt ommedlemskap i.Förutsättningar för ett beslut om EES-avtaletVid ett gemensamt ministermöte mellan EG och EFTAi beslutades att förhandlingar om ett brettupplagt avtal skulle inledas, vilket skedde i juni 1990.EFTA-länderna avsågs bli en del av den inre marknad somska etableras inom EG och karakteriseras avden fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital.När detta skrives, finns ännu inget färdigt avtal. Vi vetinte ens om ett avtal kommer att undertecknas, förförhandlarna har råkat i tidsnöd. Det förslag som finns ärfortfarande hemligt, liksom många av dekonsekvensanalyser som görs av offentliga myndigheter ochinstitutioner. Hemlighetsmakeriet försvårar det politiskaarbetet med EES-avtalet.Ur svensk synvinkel är ett utvecklat samarbete för ökadfrihandel och människors rätt till fri rörlighet nödvändigtoch önskvärt. Detta gäller EG och hela . Den oro,som redan från början har uttryckt, handlarom att en fördjupning av samarbetet inte får ta sådan form,att självständiga politiska beslut ytterligare försvåras. Vihar särskilt pekat på ovissheten när det gäller välfärdspolitikoch miljöpolitik.De djupa klyftorna i världen, etniska och nationellamotsättningar och förtryck av mänskliga rättigheter ökarrisken för krig och växande flyktingproblem. Att då med entrång europeisk orientering bygga en västeuropeiskgemenskap, som för en protektionistisk politik, präglas avde forna kolonialmakterna och bygger murar motomvärlden, är utmanande för världssamfundet och kan ledatill handelskrig. EG:s uppbyggnad har redan framkallatprotektionistiska reaktioner på andra håll i världen med ettnordamerikanskt och ett östasiatiskt handelsblock. EttEES-avtal får inte binda till EG:s trångavästeuropeiska orientering.Innan tar beslut om , bör detgöras en mer noggrann ekonomisk analys av avtaletseffekter på såväl vårt land som omvärlden. Nuvarande ochframtida kostnader för kontroll av att ursprungsregler följsoch särskilda kostnader för EG-anpassningsprocessen iSverige måste klart redovisas och analyseras. Effektiviteteni användningen av den summa, som ska tillskjutas EFTA:sfond för ekonomisk och social utjämning, bör granskas.Vänsterpartiet bedömer att av den totalsumma på 930miljoner kronor, som redovisas i budgeten som kostnaderför arbetet med den västeuropeiska integrationen, bör 10%eller 93 miljoner kunna inbesparas. Regeringen bör fördeladenna inbesparing.Det är också så att den ekonomiska integrationen medEG-området redan utnyttjas av starka politiska krafter iSverige för att underordna svensk politik de beslut, som tasinom EG. kommer att värderakonsekvenserna av ett för samtligapolitikområden. Det slutgiltiga ställningstagandet kommervi att fatta efter ett noggrant studium av avtalet och dessregelverk.I enlighet med andan i riksdagsbeslutet , somligger till grund för de svenska förhandlingarna om , har hävdat att ett inte fårinnebära försämringar av svenska fackliga rättigheter,arbetsmiljölag, hälso- och miljölagar och sociala rättigheter.Handelsminister lovade i den 26januari 1989, att regeringen inte skulle acceptera någonsocial nedrustning, försämrad arbetsmiljö, minskatkonsumentskydd, urholkad arbetsrätt, eftergifter påjämställdhetsområdet eller försämrade arbetsvillkor.Sverige skulle ha möjlighet att bibehålla och även införasträngare normer för att skydda hälsa, miljö och säkerhet,som en önskvärd avveckling av tekniskahandelshinder sker, sa hon.Nu förefaller våra förhandlare inte ha uppnått någrapermanenta undantag för . Frågan kan t.ex. resas,om asbest kan komma tillbaka i produkter på den svenskamarknaden. Vi vill också veta, hur det blir medbestämmelser angående motorfordon, kemikalier,klorerade organiska lösningsmedel, kvicksilver, arsenik,kadmium och organiska tennföreningar, freoner och andraozonnedbrytande ämnen, bekämpningsmedel,handelsgödsel, batterier, elektrisk materiel,maskinsäkerhet samt förekomst av bly och kadmium ikeramiskt gods.På alla väsentliga områden och i synnerhet områdenahälsa, miljö och säkerhet måste offentligakonsekvensanalyser av övergångsarrangemangen föreligga,innan riksdagsbeslutet om kan tas. Varje försökav regeringen eller myndighet att sekretessbelägga sådanaanalyser är fullständigt oacceptabelt.Våra slutsatserVänsterpartiet har vägt samman alla dessa aspekter avett eventuellt svenskt EU-medlemskap -- vad det skullemedföra för demokratin, för säkerhetspolitiken, för densamhällsekonomiska effektiviteten. Vi har granskat deframförda argumenten för och emot medlemskap. Denslutsats, som vi då har kommit fram till, är att inteska söka medlemskap i unionen.FolkomröstningFrågan om svenskt medlemskap i unionengäller huruvida ska tvingas ge upp sitt nationellasjälvbestämmande i en omfattning, som saknarmotsvarighet i vår moderna historia. Det ska avgöras i enfolkomröstning.Den utlovade folkomröstningen måste bli fri frånpartipolitiska och taktiska hänsyn. Det får inte göras någraförsök att manipulera väljarna. Vi ser två risker.Den ena uppstår, om folkomröstningen läggs på denordinarie valdagen för att utnyttja partitroheten. Den andrauppkommer, om man går fram med fler än två alternativ, såsom skedde vid folkomröstningen om kärnkraften 1980.En särskild socialdemokratisk valsedel, som skulleförespråka ett ''löntagarnas '' eller en ''socialdimension'', skulle ställa väljarna inför ett val, som inte harmed medlemskapet att göra. Medlemskapet i Europeiskaunionen är odelbart. Det innebär att ansluta sig till ettexisterande regelverk. Det är det folkomröstningen gäller.Vilken politik som ska driva i EU, om det skullebli majoritet för medlemskap, avgörs dels genom val till densvenska , som bestämmer vilken regering, somska företräda i , dels genom val tillEU:s parlament.Det enda rimliga sättet att genomföra folkomröstningenär att hålla den skild från ordinarie riksdagsval. Det skaendast finnas två alternativ: ja eller nej till medlemskap.Utfallet av omröstningen ska vara avgörande.Oavsett utfallet av folkomröstningen, kommer många avvåra skäl och argument mot den Europeiska unionen attkvarstå. Om det blir ett ja till medlemskap, kommer vi --utifrån de nya förutsättningarna -- att arbeta för merdemokrati, bättre miljöpolitik och rättvisare sociala villkorinom EU. Vår önskan är och förblir ett samarbete på likaoch demokratiska villkor mellan alla nationer ochden övriga världen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nej till svenskt medlemskap iEG,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkomröstning om medlemskapi Europeiska unionen separat från ordinarie riksdagsval,med endast två alternativ, ja och nej, och däromröstningens utfall skall vara avgörande,13. att som sin mening ger regeringen till kännaatt säkerhetspolitik alltfort skall vila på principenalliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ett eventuellt avtal om svenskt EU-medlemskap icke fårinnehålla förpliktelse att insätta svensk väpnad styrkautomlands,5. att hos regeringen begär en utredning om desamhällsekonomiska för- och nackdelarna för av ettEU-medlemskap,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett alternativ till EG,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om noggrann analys av EES-avtaletseffekter före beslut om godkännande av ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av konsekvensanalyser avövergångsarrangemang på väsentliga områden föreriksdagens beslut om godkännande av ,9. att hos regeringen begär ett förslag, sominnebär att de olika anslagen för den västeuropeiskaintegrationen skall minskas med .