ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02N283 · 1992-01-27 00:00:00 — behov av mineraltillgångar har i en följd av årkartlagts och prospekterats främst med statliga pengar.I första hand har verksamheten bedrivits genom NSG,, , Sverigesgeologiska undersökning och SGAB, . Arbetet har främst inriktats på mineralförekomsterinom sulfidmalmssektorn -- d v s guld, koppar, silver, blyetc.De statliga företagens insatser kompletteras av ett antalmindre företag och . har heltkoncentrerat sin prospekteringsverksamhet till befintligajärnmalmsförekomster (säkrade ).Totalt har staten --1990 satsat drygt800 på prospekteringsverksamheten. NSGhar totalt skapat ca 80 sysselsättningstillfällen i sambandmed exploateringen av vissa fyndigheter. Övrigaprospektörer inklusive har sysselsatt ca 300personer i prospekteringen med statliga bidrag.Efter en utredning och granskning av riksdagensrevisorer -- av de statliga insatserna förprospekteringsverksamheten -- konstaterades att utfallet avde statliga insatserna inte varit tillfredsställande --framförallt gällde detta NSGs prospekteringsverksamhet(1988).Baserat på revisorernas synpunkter uppdrog riksdagen1988 till att lämna förslag övergripande strategi för prospekteringsverksamheten.Baserat på ett fortsatt statligt engagemang redovisades tvåalternativa lösningar, vilka inte resulterade i någraförändringar i den pågående prospekteringsverksamheten.Genom att ta bort kronoandelssystemet och sänkaarrendekostnaden skulle man öka intresset från privata in-och utländska intressenter. Om man öppnadeNSG:s arkiv skulle dessa åtgärder medverka till ökadeprivata företagsengagemang och investeringar i kartreringoch prospektering. Mot denna bakgrund föreslås enavveckling av det statliga engagemanget och styrningen avprospekteringen. Det innebär en nedläggning av NSG.Föreslagna åtgärder skulle öppna möjligheten för en nyprivat företagsetablering med viss medverkan från statenssida. Verksamheten skulle få en naturligt, kommersiellinriktning på prospektering -- och kunna utvecklas till enlönsam investering för alla intressenter. Därmed skulle manockså skapa grunden till en säker sysselsättning och tryggadmineralförsörjning i landet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avveckla NSG,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att med avvecklingenav NSG medverka till bildandet av ett privatägt eller fortsattstatligt bolag med kommersiell inriktning görprospektering,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om at SGU bör vara kärnan i ettsådant bolag och flytta till ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att till statligberggrundskartering avsätta 50 milj.kr./år,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att resultatet öppet redovisas föralla intressenter, såväl svenska som utländska.
mot · GF02N285 · 1992-01-27 00:00:00 — Om det inte blir någon momssänkning på nöjesparker,djurparker o dyl vilket föreslagits i en särskild motion börstat, kommun eller landsting inte få gå in med stöd till sådanverksamhet. Detta för att undvika osund konkurrens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bl.a. staten inte bör få gå inmed stöd till nöjesparker, djurparker o.dyl. om enmomssänkning uteblir.
mot · GF02N402 · 1992-01-27 00:00:00 — Återförande av vinstandel för producerad vattenkraftsel till kommuner i , där vattenkraftsel produceras I den regionalpolitiska utredningen föreslås att 1öre/kWh producerad vattenkraftsel återförs till län ochkommuner där vattenkraften produceras.Kravet på omfördelning av vattenkraftspengar har vidupprepade tillfällen förts fram i olika sammanhang, bl a imotion till ifjol.Från har en enig länsstyrelse begärt hosregering och riksdag att vattenkraftspengar skall investerasi länets infrastruktur och i uppbyggnad av industrier. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen föreläggerriksdagen förslag i enlighet med vad i motionen anförts omåterförande av vinstandel för producerad vattenkraftsel tillkommuner och län där vattenkraften produceras.
mot · GF02N403 · 1992-01-27 00:00:00 — Inom petroleumbranschen sker bl a förädling av råoljaför olika ändamål. Vid framställning av t ex lågsvavligeldningsolja uppstår restprodukter med hög svavelhalt. ISverige är det inte tillåtet att förbränna högsvavliga oljor,annat än i speciella anläggningar. Det är en av orsakerna tillatt det mesta av restoljorna exporteras. Enligt uppgift ärEngland en av mottagarna. Med kännedom om detförhärskande västvindsläget innebär det att försurandesvavel återkommer till det egna landet och fälls ut över denvästra delen, där försurningsläget är mer markant än påandra håll.Enligt de planer som har, skall man bygga ettkraftverk i som eldas med restoljor. Hur det blirmed detta projekt är oklart. Minuppfattning är att restoljorna skall bli föremål fördestruktion inom landet. Kan det ske på sätt som i Lysekiltillfredsställs kraven på en differentierad elproduktion. Nuär volymen restoljor i landet betydligt större än som åtgårför att driva en turbin i . Därför är det angeläget attfrågan löses och att berörda producenter bl a påraffinaderisidan erbjuds destruktion av produkterna inomlandet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kravet på att restoljoromhändertas inom landet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om restriktioner mot export avrestoljor mot bakgrund av negativ påverkan på miljön i detegna landet.
mot · GF02N404 · 1992-01-27 00:00:00 — Utnyttjande av medel från vattenkraften för regional utveckling Kravet på återbäring av medel från vattenkraften förregional utveckling har vuxit sig allt starkare blandbefolkningen i de vattenkraftsproducerande kommunerna.Dessa kommuner har genom vattenkraftens utbyggnadfått släppa ifrån sig betydande naturvärden som skulle havarit av stor vikt för t.ex. den turistiska utvecklingen iNorrlands inland.Vattenkraften har haft en stor betydelse för utvecklingenav industrin och sysselsättningen i landet i stort, men dettahar inte de områden av landet där vattenkraftenexploaterats haft del av. Tvärtom har inlandskommunernaunder kännetecknats av en högarbetslöshet och av en svag arbetsmarknad i jämförelse medriket i övrigt.Befolkningen i de här regionerna ser därför kravet pååterbäring av medel som en rättvisefråga och som en åtgärdför att utveckla även dessa delar av landet.Genom de utredningar som frågan varit föremål för påsistone i den regionalpolitiska utredningen och av ensärskild utredningsman har förhoppningarna vuxit om enförståelse för kravet och om ett tillmötesgående från riksdagoch regering.Ett beslut om att avsätta särskilda medel frånvattenkraften för regionalpolitiska insatser skulle således fåstor betydelse för utvecklingen i inland. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel från vattenkraften förregional utveckling av inland.
mot · GF02N407 · 1992-01-27 00:00:00 — Lokalisering av affärsverket till kommun Inom kommun finns 16 stora vattenkraftverkdär det produceras av landets elenergi frånvattenkraften och här passerar flera av de stamlinjenät somförsörjer södra delarna av landet med elenergi.Sydkraft, Krångede, , ,, , m.fl. haranläggningar i kommun.Svenska Kraftnät är etablerad iVällingby.Det torde vara befrämjande för verksamheten inomSvenska Kraftnät att få verka och utvecklas i sin rätta miljönågot som t.ex. erbjuds inom kommun.Det skulle därför framstå som mycket märkligt omSvenska Kraftnät även i fortsättningen skall varalokaliserad i Vällingby.Sollefteå kommun har präglats av enkonstant hög arbetslöshet och av en i övrigt svagarbetsmarknad. Och här förs också en ständigt hård kampför att motverka den negativa utveckling som kommunen ärutsatt för.Det bör ligga i statens intresse att medverka till att demöjligheter som erbjuds tas tillvara för att stärkakompetens och sysselsättning i en sådan region somSollefteå kommun.En sådan möjlighet erbjuds nu genom en omlokaliseringav från till . En åtgärdsom skulle vara till gagn för både kommun ochSvenska Kraftnät. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av affärsverketSvenska Kraftnät till kommun.
mot · GF02N408 · 1992-01-27 00:00:00 — kommer -- av miljö- och prisskäl --motoralkoholerna att bli än mer intressanta ochkonkurrenskraftiga . Den stora vinsten blir framförallt på miljöområdet. Fördelen med att köra på etanolistället för på bensin och dieselolja är att avgaserna frånmotorerna blir betydligt renare. Sotpartiklar och denkaraktäristiska diesellukten elimineras. Etanoldrivnafordon har rullat på försök på olika platser iSverige.Etanol är till skillnad mot bensin en kemiskt merenhetlig produkt som, när den används som rent bränsle,avger mindre utsläpp av koloxid och kolväten.Medetanol får vi ett drivmedel som vi själva framställer inomSveriges gränser. Vi använder egna jordbruksproduktersåsom spannmål, sockerbetor och potatis.Genom att vianvänder oss av inhemska råvaror minskar vårt beroende avimport av olja. Inte minst av beredskapsskäl är dettaintressant.Försöksverksamhet i stor skala med utvinning av alkoholi form av etanol eller metanol för användning sommotorbränsle bedrivs på många håll i världen idag.Riksdagen beslöt våren l990 om inriktningen av en nylivsmedelspolitik. Beslutet innebär en successivmarknadsanpassning och avreglering av jordbruket. Underövergången från en reglerad till en fri inhemsk marknadvidtas särskilda åtgärder för att underlätta anpassningenoch omställningen till den nya situationen.Enligt beslut lämnas bl.a. ettomställningsstöd för areal som varaktigt ställs om frånlivsmedelsproduktion till alternativ användning.Östergötland har stora åkerarealer, där spannmålsodlingär den dominerande näringen. vet vi attjordbruket genomgår stor omställning. Ca 60 000 hektaröstgötaåker, eller en fjärdedel av den nuvarande arealen,kan komma att tas bort från den renalivsmedelsproduktionen på grund av överskottsproduktion.Här kan biobränsleproduktion bli ett viktigt alternativ förlantbrukarna och för bevarandet av det öppna landskapet.Ur riksperspektiv är ett mycket intressantalternativ för uppförande av en etanolanläggning därNorrköping är en lämplig lokaliseringsort. hardjuphamn, silokapacitet, tomtreservat, etc. När ev.projektering av etanolframställning i stor skala kommer attske bör därför en lokalisering av sådan framställning tillNorrköping studeras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtida etanolframställning iNorrköping.
mot · GF02N409 · 1992-01-27 00:00:00 — Efter beslut i har kravet på lönsamhet iVattenfall höjts över vad som kan vara skälig avkastning förreinvesteringar.Utvecklingen pekar mot att kommer attombildas till aktiebolag och bli börsnoterat.För att uppfylla aktiebolagslagens bestämmelser ochaktieägarnas anspråk måste bolaget fortlöpande genereravinst. Vinsten får i sista ledet tas ut av konsumenten.Distributions- och koncessionsförhållanden gör attkonsumenten står under trycket av ett monopol.Sydkraft är redan ett börsnoterat bolag undermotsvarande förhållanden för kommunerna ochdistributionsföretagen och därmed för konsumenterna.Det statliga organet, prisregleringsnämnden förelektrisk ström, har inte längre samma möjlighet att ingripamot oskälig prissättning, eftersom ett vinstpålägg sålundasanktionerats. Konsumentens enda möjlighet att påverkasin situation blir därmed genom kommunen. Emellertidförekommer att kommuner säljer sina elverk och därmedfrånhänder sig inflytande över även verksamheten. Iförlängningen innebär detta att den enskilde konsumentenej längre har möjlighet att påverka de priser som han skallbetala. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elkonsumentens möjlighet attpåverka prissättningen.
mot · GF02N410 · 1992-01-27 00:00:00 — I samband med anpassningen av spannmålsarealerna tillden inhemska efterfrågan på livsmedel och slopandet avexportbidrag blir stora arealer ''över''. Ett alternativ ärodling för annan användning än som livsmedel.Etanolproduktion är därvid en möjlighet.Tidigare utredningsarbete har klart visat att överskottetpå spannmål i stor utsträckning uppkommer norr omMälaren. Länsvis upprättade ''balanser'' visade att fabrikerborde placeras norr om vid i gjord utredning kringandra lokaliseringsfaktorer, såsom transporter,distributionskostnader, tillgång till hamn och järnvägliksom integrationsmöjligheter med annan verksamhet,talar också för en lokalisering norr om i stämmer bra med detta, bl.a.genom integrering med Hydro Supra.Länsstyrelserna i , och haruttalat att ''när nu etanolfrågan ånyo aktualiseras är detenligt vår mening angeläget att tillgänglig kunskaputnyttjas. I våra län har vi samrått för att söka integrera vårakunskaper angående etanolproduktion baserad påspannmål. Vår på samhällsekonomiska grunder baseradeslutsats är att etanolproduktion med spannmål som råvara iförsta hand bör förläggas norr om ''.I sammanhanget framfördes också som en bralokaliseringsort i överskottsområdet.Transportförutsättningarna är bra med tillgång till hamn,vägar och järnväg. En för lantbrukarna i ochNärke gemensam stor silo finns i har verksamhet i och behov avkoldioxid, som genereras vid etanolproduktion.Möjligheter finns för anslutning till fjärrvärmenätet iförbindelse med Hydro Supras central för återvinning avindustriell spillvärme.Hittillsvarande ansträngningar har inte lett fram till atten fabrik kunnat startas. Flera anledningar finns säkert tilldetta, men intressenterna har i första hand pekat påsvårigheten att skapa lönsamhet med nuvarandekonkurrensläge. Därför är det angeläget att statenöverväger vilka åtgärder som är nödvändiga för att odlingför etanolproduktion ska bli ett reellt alternativ iomställningen av det svenska jordbruket och bevarandet avdet öppna landskapet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för etanolproduktion.
mot · GF02N411 · 1992-01-27 00:00:00 — Vårt kraftsystem kompletterat med solenergi skulle göradetta mer ekonomiskt, tryggare och säkrare. Enligtprofessor vid Tekniska högskolan iLausanne har en ny prisvärd solcell för bredare ljusspektraframtagits. Han har lyckats låna egenskaper i fotosyntesenoch överfört dessa till sin solcell och på så sätt förlängtproduktionstiden till med 65 %effekt i skugga. uppstår genom attprofessor lyckats imitera naturens fotosyntes ochhittat ett nytt halvledarmaterial som blir billigare än kiselsom nu används.En världspatentansökan är inlämnad och har fått stöd avbåde det schweiziska och denvälkända Tekniska högskolan i . Denna typ avsolceller skulle kunna integreras på hus som del av fasadeller tak.Vid låg egenanvändning av el och värme skulle el'''' till eldistributören som skulle produceraoch distribuera vätgas för bilar. Ett energisystem som utgårfrån solenergi som producerar vätgas skulle ge oss ett mermiljövänligt samhälle, bl.a. skulle bilarna kunna drivas medvätgas i en konverterad vanlig bilmotor eller via lasercelloch elmotor.Systemet löser två energiproblem.Tillverkningskostnaden för solceller sjunker dramatiskt ochger en mycket låg hushållskostnad för el, uppvärmning ochdessutom drivmedel (vätgas) till bilen.Under dagen producerar solcellen el för direktverkanoch produceras vätgas. Vätgas är somförbränningsprodukt helt ren. Strömmen förvätgasproduktionen kommer från solcellen.De solceller som behövs kostar inte mer än vanligttaktegel. Varje hushåll skulle kunna bli sin egenenergiproducent. Företrädare för ASEA har visat ett mycket stort intresse föruppfinningen.En försöksverksamhet borde inledas med att projektstartas både i södra och norra delen av vårt land medvätgasproducerande och solcellsuppvärmda bostadshus. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att ge närings- ochteknikutvecklingsverket () i uppdrag att startaförsöksverksamhet med solcellsuppvärmda bostadshus.
mot · GF02N416 · 1992-01-27 00:00:00 — har den svenska torvnäringenutvecklats till en livskraftig, expansiv och lönsam industri.Staten har aktivt bidragit till utvecklingen med bl.a.investeringsstöd till torvanvändarna och genom att satsa påforskning och utveckling.Satsningen på torv har varit en del av energipolitikensom syftat till att utveckla inhemska förnybara energikällor.Torv är ett av de största biobränslena och erbjuderdessutom den kanske största tillväxtpotentialen . Så länge uttaget inte överskridertillväxten kan torv betraktas som förnybart. Torvbruket gerdå inte något nettotillskott av koldioxid till atmosfären.Detta är samma grundprincip som tillämpas förskogsråvaran.Torvbruket skulle innebära att max. av torvarealenskulle tas i anspråk. Det är alltså möjligt att undanta allatorvmossar som befinns vara skyddsvärda. Efter uttaget avtorv kan t.ex. skog planteras på mossen.Koldioxidbindningen i skogen blir då större än i denursprungliga torvmossen. Liksom all annan beskogningbidrar den till att begränsa koldioxidhalten i luften.15 TWh/år utgör ca dagens produktionskapacitet.Torv kommer i första hand att ersätta importerat kol. 15TWh/år motsvarar 1/3 av dagens kolimport. Att stärkatorvens konkurrenskraft gentemot stenkol innebär därförstora samhällsekonomiska vinster. Den sysselsättning somtorvindustrin skapar innebär också en statsfinansiellförstärkning genom skatter som industrin och de anställdabetalar. Om torven konkurreras ut av kol kommer dessapengar i stället att gå ut ur landet.Sverige måste i ökad grad förlita sig på inhemskabiobränslen. Torvindustrin har tekniken och denekonomiska basen för att klara den kraftiga expansion somdetta kräver. Det är därför viktigt att fastställaförutsättningarna för det framtida torvbruket; nämligen atttorv skall betraktas och klassas som biobränsle medbegränsningen att det totala uttaget inte får överskrida densammanlagda torvtillväxten. Med nuvarande bedömningarmotsvarar detta tak /år.Torvindustrin ger sysselsättning till ca 1 000personer, främst i glesbygden. Många av dessa är böndersom genom torvbruket får kompletterande sysselsättningtill jordbruket. För att kommuner och industrier skallkunna satsa långsiktigt på torv och på så sätt behålla dessasysselsättningstillfällen, måste torven entydigt behandlassom biobränsle. Mot denna bakgrund är det av storprincipiell betydelse att torv skall berättiga tillinvesteringsstöd på samma grunder som övriga biobränslenför kraftproduktion.Det bör också slås fast att torv skall klassas sombiobränsle när en strategi för minskad klimatpåverkan skallutarbetas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om torv som inhemskt förnybartbiobränsle.
mot · GF02N417 · 1992-01-27 00:00:00 — beslutade att verksamheten inomdåvarande till sin huvuddel skallöverföras till ett statligt aktiebolag från den 1 januari 1992.Från samma tidpunkt skall storkraftnätet, inklusive avstaten ägda utlandsförbindelser, Norrbottensnätet och storadelar av övervakningssystemet avskiljas från ochläggas i en separat organisation. beslutades att frånden skall verksamheten avseendestorkraftnätet bedrivas i affärsverksform under namnetSvenska Kraftnät. Den framtida permanentaorganisationen skall utredas ytterligare.Den nu beslutade verksamheten för Svenska Kraftnätfår en omfattning av ca 100 tjänster i en fast organisation.Resten av erforderliga resurser på drygt 400 personer köpsutifrån.Norrbotten svarar för av landets totalaelförsörjning från sina kraftstationer i Lule, ochSkellefte älv. Dessutom finns ett antal utlandsförbindelsermed och för överföring av elenergi, det s.k.Norrbottensnätet.Det vore därför logiskt att sammanföra det nyligenetablerade affärsverket med denetablerade verksamhet som finns kringöverföringsverksamhet av elenergi inom Norrbotten.Förutsättningar för ett gott samarbete runtöverföringstjänsterna men även när det gäller konsult-,entreprenad- och utvecklingsverksamhet finns inom länet, iförsta hand genom omfattande verksamhet menäven genom Tekniska Högskola. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att affärsverket Svenska Kraftnätbör lokaliseras till .
mot · GF02N418 · 1992-01-27 00:00:00 — Forskning om magnetiska fält --90-talet har forskningen och diskussionenflyttats över till om kraftfrekventa magnetiska fält kanorsaka några hälsorisker. Magnetiska fält alstras avelektriska strömmar och finns inte bara underkraftledningar utan runt alla elektriska apparater. Ibostäder uppstår magnetiska fält runt dammsugare ochannan elutrustning. På kontor är t.ex. kopieringsapparateroch datorer några källor. I industrier kan mycket högamagnetfält bildas av roterande maskiner och elektriskamotorer.Ofta är det som människor vistas underkraftledningar och blir utsatta för elektriska fält, medanexponeringar för magnetiska fält kan vara betydligt merlångvariga. Därför har forskningen alltmerkommit att inriktas på de magnetiska fälten och eventuellkoppling till hälsorisker och då särskilt cancer.Flera undersökningar har studerat ett eventuelltsamband mellan barncancer och magnetiska fält. Detsamlade resultatet är inte entydigt. De undersökningar somgjorts i har i allmänhet gällt eventuell påverkan frånkraftledningar med spänningar på 220 och 380 kWh. I en avdem utreddes alla fall av barncancer i staden i bostäderna uppmättes, liksom varnågonstans i husen de fanns och hur barnen vistadesi olika rum.I bostäder som hade magnetfält i storleken över 0,25mikrotesla fanns en femtioprocentig övervikt av barn medcancer. Risken för leukemi var dubbelt så stor för barn somlevde i magnetfält starkare än 0,25 mikrotesla. Det kannämnas att magnetfält under en högspänningsledning på400 kWh kan variera mellan 10 och 40 mikrotesla.I de epidemiologiska studierna rörande sambandetmellan cancersjuklighet och exponering i boendemiljöneller arbetslivet för elektromagnetiska fält finns en visssamstämmighet för en överrisk för framför alltleukemiformer och tumörer hos barn. De resultat somhitintills presenterats är dock för osäkra för att vidareslutsatser skall kunna dras, men hypotesen om ett sambandmellan exponering för magnetiska fält och cancer måstedock tas på betydligt större allvar än tidigare.Statens energiverk har bl.a. till uppgift att följa deninternationella forskningen på detta område, men det ärviktigt att även den svenska forskningen kring magnetiskafält intensifieras.Det finns en ökad oro bland befolkningen som bor kringstörre kraftledningar, samt en osäkerhet kringsäkerhetsavstånd från bl.a. kraftkällor, ledningar etc. vidnybyggnation av barndaghem och skolor. Även blandmyndigheterna råder en osäkerhet kring dessafrågeställningar och de utfärdade rekommendationernabehandlas olika i landets kommuner.Mot denna bakgrund är det viktigt att intensifieraforskningen för att förbättra kunskaperna och vinnaytterligare klarhet kring de magnetiska fältens påverkan påmänniskornas hälsa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskning omhälsorisker på grund av magnetiska fält.