mot · GF02U236 · 1992-01-27 00:00:00 — SammanfattningSverige bör frigöra sin biståndspolicy från beroendet avVB och IMF.Vi bör verka för skuldavskrivning utan att tabiståndsmedel i anspråk och stärka egnaprogram för en strukturomvandling för regional styrka ochfolkligt engagemang.Vi bör ta IDA-anslaget för att ytterligare stärka de FN-organ som har en demokratisk styrelse, d v s där avvärldens befolkning, , har majoritet.Sverige bör i FN föreslå en ny ''Bretton '' för att reformera ,så att en globalt rättvis ekonomisk ordning främjas.Världsbanken bör inte styra vår biståndspolicyDe s k Bretton Woodsorganen, VB (,, ) och IMF (Valutafonden, ) har tagit över FNs roll när det gällervärldens biståndspolicy. Detta är olyckligt. Bankkunskapger ingen speciell kompetens i biståndsfrågor.Sverige anpassar sigSverige verkar aktivt för att ska rätta sig efterIMFs krav. Vi har t o m ställt som villkor för vårt bistånd attu-landet accepterar de strukturanpassningsprogram (SAP)som dikteras av IMF och VB.Detta är, enligt min mening, ett flagrant brott mot debiståndspolitiska målen:Att höja de fattigaslevnadsnivå. Särskilt fattiga kvinnor och barn drabbas hårtav SAP, enligt VBs egna utvärderingar.Resurstillväxt.Investeringarna har gått ned i SAP-länder. Exporten ökar,men råvarupriset sjunker och en stor del av hårdvalutan tarskuldtjänsten till i-ländernas banker.Ekonomisk ochsocial utjämning. SAP ökar klyftorna.Ekonomisk ochpolitisk självständighet. U-landet styrs av IMF och tvingassläppa alla skydd för en världsmarknad, som inte tar hänsyntill de svaga.Demokratisk samhällsutveckling. Hur skaen regering kunna få folkets stöd, när man tvingas höjamatpriserna för de fattiga i städerna, skära ned denoffentliga sektorn och strama åt budgeten? Hur ska mankunna bygga en demokrati utan folkets stöd?Framsynthushållning med naturresurser och omsorg om miljön imottagarländerna. De storskaliga projekten hotar miljö ochuthållig livsstil. VBs miljökompetens finns inte bland demsom fattar besluten eller i verkställighetsledet.I-länderna har nytta av VB och IMF, som styrs avUSA, och satsar gärna pengar där. FNs mer demokratisktsammansatta organ svältföds. får ensamt stå för entredjedel av anslaget till UNDP (FNs biståndsorgan)!VB har ägnat sig åt självkritik. Ihemligstämplade rapporter talar man klartext ommisslyckade projekt och om att landet skulle klarat sigbättre om det inte följt bankens råd. I påkostade böcker fårVBs kritiker komma med förslag, som lurat många att troatt allt nu ändras till det bättre. VB betalar sina anställdahögre löner än FN-organen och har gott om pengar tillpåkostade rapporter och till att knyta till sig all världensexpertis, också den kritiska. Men VB och ännu mindreIMF ändrar inte sina grundläggande koncept, som är orsaktill problemen.Enskilda organisationer i har genomskådat VBsskickliga marknadsföring. Statsrådet noterar ibudgetpropositionen att dessa organisationer i sittremissvar till betänkande (SOU91:48) är starkt kritiska. De har själva praktiskerfarenhet från fältet och har kontakt med NGOs (enskildaorganisationer) i många länder som på plats följer VBsagerande och förfäras. Det finns talrika vittnesbörd omarrogansen hos VBs unga, teoretiserande tjänstemän, somlägger beslag på ministrars tid. Mycket småförändringar sker i praktiken, trots självkritiken.Världsbanken vill gärna samarbeta med och betala NGOs.Svenska enskilda organisationer har betackat sig föratt bli beroende av VB-pengar.Underlagsrapporter till det Nordiska ärklart kritiska till VBs ökade inflytande i biståndspolicyn. no 13:1990 Financing the ,Options for funding the UN system and the developmentbanks. UNICEFs årliga rapport från visar attalltmer av regeringens budget behövs för utländskafordringsägare. Vid frigörelse frånkolonialmakten gick av budgeten tillutbildning. 1988 satsar man bara 5,, medan 33,gårtill skuldtjänsten.SkuldfällanDe stora utlandsskulderna är många störstaproblem och orsaken till att de blivit beroende av IMF ochVB. Det internationella banksystemet får ta på sig en stordel av ansvaret för situationen. De utsatte för ensynnerligen aggressiv marknadsföring för att få dem att talån till då fördelaktiga villkor, när de hade svårt att placeraöverlikviditeten från oljeprishöjningarna på 70-talet.Kreditvärdighetsprövning skedde inte. Många projekt somfinansierades var undermåliga. Räntan har höjtsdrastiskt. har betalt sin skuld, räknat med devillkor som gällde när de tog lånen.Sverige bör arbeta aktivt för att skulderska avskrivas, utan att det sker med biståndsmedel. Detinternationella banksystemet måste ta sitt ansvar.Att öka redan tunga skuldbörda är alltsåinte en bra biståndsmetod. som ärvärldens största ''bistånds-organ'' kan bara låna ut pengar,till skillnad från FNs och t ex SIDAs bistånd, som är renagåvor.StorskalighetVB satsar endast storskaligt i . Jätte-projekten drivs fram, ofta med hjälp av mutor, avföretagsintressen i i-länderna, sällan på egetinitiativ. Företagen tar ingen risk. Även när de misslyckas,hålls företagen skadeslösa. De fattiga länderna får stå förskulden. kan sällan administrera så storaprojekt, därmed hindras en demokratisk utveckling.Stora projekt är ofta miljöförstörande och alltid svåra attkontrollera för ett u-land. i är ettexempel på förödande storskalighet, där tusentalsmänniskor får sin kultur och försörjning ödelagd till nyttaför de redan välmående.TröghetDe billiga lån som ges genom VBs av samma svagheter som VBs kommersiella lån.Utbetalningarna genom går dessutom långsamt.Statsrådet påpekar att det kan ta innan våra utfästelsertas i anspråk. Det är en följd av storskaligheten i projekten.Tre miljarder kronor, motsvarande svenskt IDA-bistånd, låg outnyttjade i . Samtidigtfinns egna organ som skulle kunna tahand om resurser från oss.SlutsatsDen politiska styrningen, skuldfällan, storskalighetenoch trögheten innebär, enligt min uppfattning, att inteär en lämplig kanal för multilaterala bistånd.Erfarna svenska biståndsarbetare varnar för att öka BrettonWoods-institutionernas makt och visar hur stormakternamotarbetat de FN-organ som talar för som t exFNs handels- och utvecklingsorgan, UNCTAD.Sverige bör inte delta i förhandlingarna om den tiondepåfyllnaden av förrän de reservationer som finnshar tagits i anspråk!Statsrådet föreslår att får drygt en halv miljardkronor nästa budgetår, en ökning med ungefär 100 miljoner.Detta bör inte beviljas. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till hur IDA-anslaget bäst kanomfördelas till UNDP, , ITC och andra organsom stöder småskaliga projekt.Det faktum att redan är dominerande finansiärtill FNs bör inte hindra oss från attlägga tonvikten vid våra satsningar där. När vi lever upp tillvåra biståndspolitiska målsättningar, bejakas vår inställningav . Därför bör vi inte tveka att kräva detinflytande i dessa organ som vårt engagemang berättigar osstill.En översyn av VBs policy bör göras, varvidregeringen bör lyssna på de organisationer som på fältet haregna erfarenheter av de strukturanpassningsprogram somVB och IMF tvingar på i skuldfällan.SIDA bör främst stödja egnautvecklingsansträngningarI vårt bilaterala biståndsarbete, genom SIDA, bör vigeneröst och utan byråkratiskt krångel stödja u-ländernasegna forsknings- och policy-organisationer. Vi bör utgå fråndet förtroende vi känner för de personer som står bakomprojekten. Självfallet kan vi därvid begå misstag, men detundgår vi inte även om vi genomför långvariga,resurskrävande utredningar. Utvärderingar av projekten visatsat på får bestämma om vi fortsätter att satsa.Särskilt viktigt är det att finansiera u-ländernasforskning vid universitet och fristående organ. Somexempel kan nämnas i , där MahmoodMamdani forskar tillsammans med fackliga förtroendemän,för övrigt i samarbete med svenska forskare.Ett annat exempel på afrikanska initiativ som är värdaatt satsa rikligt och snabbt på är IFAA, Institutet förafrikanska alternativ, med samordningskontor i ,lett av sudanesen . ärinrättade eller under uppbyggnad i , ,, och . Här verksammaafrikanska akademiker analyserar situationen och utvecklaren afrikansk policy för utveckling. De bedriver högreundervisning, publicerar böcker och ordnar konferenser isamarbete med FNs ekonomiska kommission för Afrika.En ny ''Bretton '' för att främja enrättvis ekonomisk världsordningIMF bildades vid en konferens i Bretton iUSA för att undvika en upprepning av det ekonomiska kaosi världen som inträffade efter . IMFsuppgift skulle vara att se till att medlemsländerna integenom sin växelkurspolitik och olika slagsbetalningsrestriktioner hämmade och snedvredvärldshandeln. Trots varningar från Keynes, en avförgrundsgestalterna vid konferensen, blev en nationsvaluta, US$, basen för alla världens valutor. Detta är förmodligenen av anledningarna till USAs enorma ekonomiska makt,trots att man har världens högsta utlandsskuld. Med USAsunderskott i betalningsbalansen borde IMF alltså föreskrivaförödmjukande strukturanpassningsprogram för USA.Men i kraft av sin ekonomiska styrka dominerar heltbåde IMF och VB.Die Stiftung Entwicklung och Frieden, instiftad av WillyBrandt, föreslår i konferensrapporten ''A New GlobalFinancial Order'' nya metoder för en hållbar ekonomiskvärldsordning som skulle reducera skulder,förändra det internationella kreditsystemet och ändra ochstabilisera de internationella finanstransfereringarna.Mycket talar för att den höga arbetslösheten i i-ländernakan hänga ihop med det dåligt fungerande system som råderi den internationella ekonomin.Andra skäl till en översyn av det internationellaekonomiska samarbetet är det kommunistiska systemetssammanbrott och valhäntheten hos marknadsekonomerna iväst när det gäller att förklara hur en fungerande friekonomi kan byggas upp utan att bördorna läggs på demsom har svårast att bära dem.Inför 50-årsjubileet av Bretton borde en nykonferens ordnas, för en verkligt globalt fungerandevalutaordning. Huvudsyftet bör vara att ge u-ländernarättvisa villkor och att i-världen betalar igen den moraliskaskuld som bidragit till att hålla i fattigdom ochberoende. En verkligt rättvis och konstruktiv ekonomiskvärldsordning måste hjälpa f d kommunistiska länders folkatt komma tillrätta med sin ekonomi. Också de rikaländerna gynnas av en rättvis ekonomisk världsordning.Alternativet är ökade klyftor i världen, med hot ommassflykt, terrorism och krig.Sverige bör vara en av initiativtagarna till en nykonferens i FNs regi för en rättvis ekonomiskvärldsordning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det svenska biståndets frigörelsefrån och Internationella valutafondenspolicy,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skuldavskrivning,3. att hos regeringen begär förslag tillomfördelning av IDA:s anslag till olika FN-organ, i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av Världsbankenspolicy, varvid omdömet från organisationer med erfarenhetfrån fältet bör tillmätas stor vikt,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om SIDA:s inriktning på u-ländernasegna forsknings- och policyorgan,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny ''Bretton '' för en globalt rättvis ekonomisk ordning.