mot · GF02N270 · 1992-01-27 00:00:00 — En bra näringspolitik måste bidra till följande mål:Utveckling i hela landetEkologiskt bra produktionFörnyelse och utveckling av olika näringarArbete förbåde män och kvinnorArbete för både låg- ochhögutbildade.Vi tar i motioner på det regionalpolitiska området uppstöd till bland annat glesbygdsnäringar och kvinnor och imotioner på utbildningsområdet upp frågor kring enkompetensutveckling i svenskt näringsliv.I sin iver att främja svensk tillväxt glömmer regeringen istor utsträckning bort att det inte går att säga tillväxtutan att påpeka att den måste vara ekologisktanpassad.Världen befinner sig på brantaste tillväxtkurvan ihistorien. Under detta århundrade har världens befolkningtredubblats, den ekonomiska aktiviteten ökat 20 gånger,förbrukningen av fossila bränslen 30 gånger och denindustriella produktionen 50 gånger.Ovanstående är ett citat från ett förslag till nytthandlingsprogram för miljön från EG-kommissionen.Förslaget kallas ''Mot uthållighet'' (fritt översatt) ochkommissionen slår fast ''att den branta tillväxtkurvaninnebär ett ständigt ökande hot mot själva möjligheten attleva på jorden''. Det hade varit bra om också regeringenhade närmat sig problemet med tillväxten utifrån en sådaninsikt.Det tycks tyvärr vara tvärt om. Skogsindustrin har t. ex.genom framgångsrika påtryckningar fått regeringen attsänka energiskattetaket för de mest energislukandeindustrierna från av försäljningsvärdet till 1,2 %.Detta går på tvärs mot slutsatserna i EG-kommissionensrapport: ''Snarare än att försämra konkurrensförmågan kanskärpta miljökrav faktiskt öka denna genom att utlösatekniska förbättringar och innovationer. ''Företagen måste tänka på miljön . Både förföretagen och för den enskilde handlar det om kamp motresursslöseri, sparande som livsform och alternativ som ärförnyelsebara. Företagen måste se över sina energi- ochråvaruuttag och de företag som inte ändrar attityd tillmiljöinvesteringar riskerar att försvinna.Vid forskning för att ta fram nya produkter måste fråganom energiåtgång, hur mycket, vilka råvaror som ingår ochvilka material som användes finnas med som en självklardel. Råvaru- och materialbalanser måste upprättas ochlivscykeloch kvittblivningsspecifikation måste göras. Alltmåste mynna ut i miljökonsekvensanalyser ochmiljökonsekvensbeskrivningar av de varor man villproducera. Det skall vara lika naturligt att göra dessaanalyser som att göra en vanlig ekonomisk kalkyl överprodukten.Ledstjärnan måste vara att genom samhällsutveckling,ekonomi och forskning inlemma industrisamhället i ettfungerande ekologiskt system.Tillväxt kan innebära en förnyelse av industrin och kanleda till miljöförbättringar. Tyvärr kan tillväxt också skapaen större miljöförstörande enskild konsumtion. Ökadkonsumtion leder ofta till resurs- och miljöförstörandeverksamheter. Flygsektorn växer, bilarna blir allt fler,lyxkonsumtionen ökar, medan konsumtion avlågresursområden som kultur, vård, omsorg och utbildningfår stå tillbaka. Tjänsteproduktionens tillväxt tillhör ävenden lågresurssamhället, i synnerhet om de traditionellakonferenserna begränsas och ersättes med TV- ochtelefonkonferenser, faxkommunikation m.m.Industriproduktionen tillhör sorgligt nog ännu intelågresurssamhället.Ekologins slagskugga hänger över svensk industri påmer än ett sätt. Frågor som kräver svar är t ex:Hurförändrar man industriproduktionen i den riktning somskisseras ovan?Hur förvaltar svensk industri demöjligheter som finns för tillväxt inom en av de mestexpansiva sektorerna -- miljöteknik?Så gott som all produktion är linjär. Vilket betyderatt råmaterial omvandlas till produkter som sedan bliravfall. En ytterst liten del recirkuleras. Exempelvis gårendast (en procent!) av världens plastproduktion tillåtervinning. Industrins miljöinvesteringar har fördubblatsmellan 1985 och 1988. Men ändå är avinvesteringarna miljöinvesteringar.Fortfarande är utsläppen från industrin ett stort om änkrympande problem. Mycket positivt har hänt. Men det ärnu viktigt att gå vidare. Kraven på att nå ner tillbelastningsgränserna i naturen måste skärpas. Utsläppen avgiftiga metaller och oförstörbara (persistenta) organiskaföreningar skall vara så låga att miljöeffekten är noll.Utsläppen av naturligt förekommande ämnen skall baratillåtas upp till den belastningsgräns som olika ekosystemkan tåla. måste vi därför accepteradriftnedläggningar av verksamheter som inte har denlångsiktiga överlevnadsmöjligheten och som inte klararmiljökraven.Det är viktigt att regeringen lägger fram konkreta förslagom hur ekologiskt anpassad tillväxt skall främjas.Vi föreslår att en del av medel från miljöavgifterfonderas för att skapa nya arbetstillfällen som ersätter demsom fallit bort i företag som inte klarar ovanstående krav.Uppstädandets epok är överNu måste industrin i ökad utsträckning satsa påförebyggande verksamhet på miljöområdet. Från vaggan-till-graven-planering måste genomsyra all produktion. Närman gör en teknikförändring är det viktigt att försöka sekonsekvenserna. Det gäller naturligtvis de tekniska ochekonomiska konsekvenserna, men även de medicinska,biologiska och sociala.Varje nytt investeringsbeslut måste betyda att man gören långtgående utredning av den miljöpåverkan som sker.När nya produkter introduceras på marknaden skallmiljökonsekvenserna ha utretts. Företaget skall också varaklart över de eventuella skyddsåtgärder som behövs. Manskall också följa upp sin produkt och förebyggamiljöproblem i produktionen och på marknaden. Företagetskall även ställa krav på sina underleverantörer att de leverupp till det miljöprogram företaget har.Ett samarbete mellan myndigheter, miljöorganisationer,fack och industri måste till eftersom de verkliga experternapå produkterna och tillverkningsprocessens miljöfarlighetofta finns hos det tillverkande företaget. Hela dennaövervakande process måste kompletteras med externamiljörevisorer som kan ge information till konsumenter,aktieägare, försäkringsbolag, kreditgivare och allmänhetom hur det står till med miljön i företaget.Interna miljörevisorer blir allt vanligare speciellt blandde större företagen. Dessa kan fungera som ett interntledningsinstrument tillsammans med annan verksamhetsom juridik, finans, produktion m m, men det räcker inte.Hur detta bäst kan genomföras måste noga utredas. En brastart på verksamheten med externa miljörevisorer kan t ex vara att börja med de koncessionspliktiga företagen.Satsa på miljöteknik''Miljöteknik bör vara ett prioriterat exportområde försvensk industri. inser vi inte vilka finaexportförutsättningar vi har genom godamiljörykte ute i världen'', säger , vd iExportrådet och tidigare vd i som säljer åt ABBFläkt i . ABB Fläkt är kanske vårt mest framgångsrikaföretag på miljöteknik.Medan satsar på ett projekt på miljöområdetsom engagerar över 200 företag , talar regeringen isin proposition om att avsluta alla branschprogram. Manavslutar till och med en del program . Ett sådanpolitik kan inte ställa upp på.Idag omsätter världsmarknaden för miljöteknikuppskattningsvis 1 800 miljarder. Tillväxten ligger på 20--, vilket påminner om databranschen när den gicksom bäst. Hur har de regeringar vi haft understött och hjälpt fram spjutspetsteknologin inomt ex industrin för miljövänlig, inhemsk och förnybar energi?I energipropositionen 1979 stod det:Det krävs även en bedömning av utsikterna till nyatekniska lösningar och system samt till utnyttjande avenergislag som inte haft någon nämnvärd betydelse iSverige. Särskilt intresse bör, som framhålls iregeringsförklaringen, ägnas åt möjligheterna att utnyttjade förnyelsebara energikällorna.Årgång 1981:s energiproposition:En successiv utveckling skall ske mot ett energisystem ihuvudsak baserat på varaktiga, helst förnybara ochinhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan.Årgång 87:Ekonomiska och industriella skäl talar för att vi så snabbtsom möjligt sätter igång processen att utveckla alternativaenergiformer och förbättra hushållning med energi.Årgång 1991:Landets elförsörjning skall tryggas genom ettenergisystem som i största möjliga utsträckning grundas påvaraktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samten effektiv energihushållning.I drygt har man i ord haft samma mål.Vissa resultat har uppnåtts men de har i huvudsak sin grundi prissättning och privata företagsinsatser. täcks mindreän en procent av energibehov av de inhemska,förnybara energislagen vind-, sol- och vågenergi. IDanmark står enbart vindenergin för av den danskaelkonsumtionen. Svensk energitillförsel består av 70 %importerad energi -- har importdelen endast sjunkitmed !Energihushållning m.m. har ej heller medfört attenergikonsumtionen har minskat.Av dessa och en rad andra fakta framgår att Sverigetappat åtskilliga år i utvecklingen av miljöanpassad teknikoch system. Det innebär försenad utveckling av framtidagoda exportbranscher.På en rad områden har möjlighet att bli ettledande land när det gäller miljöanpassad produktion.Inom kommunikationssektorn gäller det dels utveckling avkollektiva färdmedel och utveckling av en mermiljöanpassad bil, dels utveckling av elektroniskakommunikationsmedel. Även framtagandet av förnybara,miljövänliga bränslen är en sektor där -- i sambandmed bl a jordbrukets omstrukturering -- kan bidra.Demokratiseringen och den nya öppenheten iÖsteuropa har avslöjat ett gigantiskt behov av investeringari ny, miljövänlig teknik och anläggningar inom i stort settalla områden. Med hänsyn till den labila politiskasituationen bör investeringar i första hand göras iinfrastruktur som är grundläggande och som klarar ävenmer eller mindre kaotiska förhållanden i samhället.Utbildning är ett exempel.Även anläggningar som vi vet kommer att behövasoavsett hur samhället utvecklas bör förberedas ochgenomföras, t.ex. reningsverk och nya kollektivatransportmedel. ABB Fläkt är ett av de företag som bordeha lysande möjligheter att hjälpa till i uppbyggandet avÖsteuropa.Av ren självbevarelsedrift borde företag som ,och skynda på med freonfria kylskåp ochmiljöbilar. Konkurrenterna utomlands väntar inte. Annarsriskerar svensk industri att hamna i samma läge som Facitgjorde när japanerna kom med sina miniräknare.Företag som låter miljöaspekterna integreras iföretagets olika delar och arbetar framsynt kan vända dettatill en konkurrensfördel. När miljöreglerna sedan skärpshar företaget redan investerat och dessutom skaffat sigkunskaper och erfarenhet på miljöområdet som gör att dethar en bättre position än sina konkurrenter. Miljösatsningarkan dessutom vara lönande på andra sätt. Företaget 3 M harett miljöprogram kallat ''Prevent Pollution Pays'', som harpågått och har inbesparat motsvarande 3miljarder kronor åt företaget.Vad görs då i andra länder? har med sedvanlignoggrannhet satsat nationellt. handelsministeriumhar engagerat 100 företag i jätteprojekt kringväxthuseffekten. Projektet skall pågå . I Tysklandsatsar bilindustrin. har investerat i enexperimentfabrik i , där försök görs med attåteranvända plast- och glaskomponenter -- även färgen --från en del bilmodeller.BMW har gått längre med ett program kallat DFD(Design for disassembly) där man på prov jobbar med ensportvagn, Z 1, som kan tas isär ungefär som man skalar enbanan. Man skiljer plastkroppen från metallchassit på bara30 minuter. Kan detta vara början till slutet förbilkyrkogårdarna?En miljöexpert på tyska handelskammaren i säger:''Made in '' har stått för kvalitet och pålitlighet. Iframtiden kommer det att stå för ''Made with a greensensibility''.Vi bör för att inte hamna på efterkälken inom dengigantiska marknad som finns inom både arbetsmiljöteknikoch annan miljöteknik satsa på stora nationella program därman kan samla storföretag, småföretag, entreprenörer,innovatörer, departement, universitet och fondförvaltarefrån , arbetsmiljöfonden och arbetslivsfonden tillgemensamma projekt som är långsiktiga, uthålliga och somunder resans gång med all säkerhet kommer att ge mängderav produkter för tillverkning. föreslårsådana program.Japan och har gjort oerhört mycket inommiljöskyddet. På många plan är dessa länder meravancerade än och dess industri är inget undantag.Vi har verkligen anledning att frukta deras konkurrens ävenpå miljöområdet. (vd i intervju i Miljö iSverige. )Glöm inte U:et i FoUSverige tillverkar en allt mindre andel högteknologiskaprodukter jämfört med övriga västliga industriländer(). Det visar en rapport gjord på uppdrag avden statliga Produktivitetsdelegationen. Vi satsar relativtmycket på FoU men vad gäller spridning av nyproduktteknik är vi sämre än andra fångar inte upp nya FoU-intensivaprodukter. Som exempel berättas att man sällan ser tillrepresentanter från svenska företag på Patent- ochregistreringsverket, däremot sitter där ofta japaner och gårigenom patent på nya uppfinningar.De flesta av våra större exportföretag härstammar urenskilda människors uppfinningar. är avknoppat frånSKF. ABB, AGA, och härstammar uruppfinningar gjorda för sedan.Idag satsas tiotals miljarder på forskning medan däremotutvecklingsdelen får en betydligt mindre summa att röra sigmed. Uppfinnare på de stora företagen får endast enbråkdel av den vinst som uppstår av deras uppfinningar.Fristående uppfinnare, som vill utveckla sina produkter, haroerhört svårt att göra det i Sverige.Därför säljs licenser för tillverkning utomlands för storabelopp . En av de största köparna är . Dettaär högst otillfredsställande. Det måste skapasförutsättningar för att betydligt flera uppfinningar utvecklasi Sverige.SmåföretagenSvenskt näringsliv består i stor utsträckningav småföretagande. av alla privataföretag är småföretag med färre än 200 anställda och meden allt större internationaliseringsgrad bland storföretagenkommer de små företagen att öka i betydelse för Sverigesframtid.FaktabakgrundVid 89/90 hade 522 000 privata företag.Antalet företag med färre än 200 anställda var 521 000.Inom jord- och skogsbruket fanns ca 130 000 företag.Undantagandes dessa fanns alltså 389 000 småföretag. Avdessa utgjorde de minsta företagen (0--19 anställda) (ca 377 000). Tar man med företag med upp till 50 anställdablir de av företagen eller 385 000. De medelstoraföretagen (50--199 anställda) uppgick till 3 800 eller 1procent.Företagen med upp till 200 anställda sysselsätter avde verksamma i näringslivet. Inom EG räknas företag medupp till 500 anställda som småföretag. Om vi varmedlemmar i skulle av de sysselsatta i näringslivetberöras av EGs småföretagspolitik. I fanns /90 1,6 miljoner sysselsatta i företag medfärre än 500 anställda. Kvar blir då endast 427 företag somär större eller av alla företag, som kan räknassom storföretag.Export av de företag som exporterar har färre än 200anställda. Storföretagen står naturligtvis värdemässigt förde stora talen i exporten, men småföretagen står dock för14 % av det totala exportvärdet i den svenska affärssektorn.NyföretagandeTotalt startades 22 300 företag . De flesta avde nya företagen startades inom tjänstesektorn -- hela 70 %.Av de nya tjänsteföretagen tillhörde varuhandel ochhotell och restaurang. Största andelen inom en viss branschär nystartade inom byggnadsbranschen avföretagsbeståndet. Lägst andel nystartande hartillverkningsindustrin. Antalet nystartade företag harpendlat mellan 18 000 och 22 000 under de senaste fem åren.Varför stöd till småföretag?En viktig del av det marknadsekonomiska systemet äretableringen av nya företag. Är skillnaden (i positivriktning) mellan antalet anställda i nyetablerade företag ochantalet anställda i nedlagda företag stort fungerar detmarknadsekonomiska systemet väl. Därför bör vi ställa ossfrågan, hur vi kan stimulera intresset för att starta nyaföretag.I ett modernt industriland krävs successivt en strukturellanpassning av industrin och att hänsyn tas till denförändrade omvärlden. Ökningen av sysselsättningen skerfrämst inom småföretagen och vid snabba förändringar iomvärlden har de ofta lättast att förändras och möta nyakrav.Många nya produkter föds och förverkligas ismåföretagen och det borde därför vara naturligt attsamhällets näringspolitik i huvudsak inriktas på att främjanyetablering och utveckling av små och medelstora företag.Det kooperativa företagetTidigare kantades den producentkooperativaföretagsformen av misslyckanden, speciellt inomtillverkningsindustrin.Det har ofta berott på att man tagit över företag ikrissituationer för att behålla jobben, där underhåll avbyggnader och maskiner varit eftersatt, där marknadenvarit vikande och där de speciella krav som dennaföretagsform ställer inte har varit klar för de nyakooperatörerna.Mer framgångsrika producentkooperativ inom denprivata sektorn har varit sådana som planerats från start ochsom först och främst har haft de enskilda personernaskunskaper som viktigaste investering. har ävenproducentkooperativ inom tillverkningsindustrin haft endel framgångar.Förmodligen kommer fler producentkooperativ i dennärmaste framtiden att bildas inom verksamheter, somtidigare har tillhört den offentliga sektorn. Även här övertasverksamhet med litet investeringsbehov. Det är först ochfrämst kunskaperna hos den enskilde förskolläraren,vårdaren, planläggaren som är viktiga. Man kommerförmodligen också att få långtidskontrakt med t.ex.kommuner och landsting vilket gör att övertagandet inteblir så riskfyllt.Konsumentkooperativa företag har gått en ny vårtill mötes genom satsningen på föräldrakooperativ. En delkonsumentkooperativa vårdföretag finns också. Företagenhar fått hjälp av den ''vanliga'' konsumentkooperationenefter att från början ha betraktats med misstänksamhet. Detstora problemet för dessa är kontinuiteten. Nyaföräldrar skall skolas in som ägare. Vissa föräldrakooperativ håller också nu på attomvandlas till producentkooperativ.Med tanke på den ökande betydelse, som olika formerav kooperativt företagande kan förväntas få, och med tankepå de speciella förutsättningar, som gäller för kooperativaföretagsformer bör dessa ägnas större uppmärksamhet inäringspolitiken.KonjunkturenKonjunkturnedgången fortsätter i oförminskad takt försmåföretagen. Ser man på de olika näringsgruppernavaruproducerande företag, varuförmedlande företag ochtjänsteföretag visar det sig att det framför allt är devaruproducerande företagen som drabbas hårt avkonjunkturnedgången medan tjänsteföretagen klarar sigförhållandevis bra. För exporterande och icke-exporterande företag har nedgången varit ungefär likabrant men de icke-exporterande befinner sig djupare ned ilågkonjunkturen.Enligt väntasinte sysselsättningen öka. Ökar man produktionenanvänder man befintliga resurser. Förhoppningarna ärstörst bland varuförmedlande företag (handel ochsamfärdsel) att det skall vända, medan tjänsteföretagen intetror på någon vändning. De varuproducerande företagen ärmest pessimistiska, vilket kan betyda att gapet till de andragrupperna kommer att öka ytterligare. Exportföretagensåterhämtning väntas bli något starkare än de icke-exporterande företagens.Allmänt kan man säga om konjunkturen att det aldrigunder detta sekel har förekommit så många konkurser somunder 1991. kommer de första tecknen på attkonjunkturen kan ha vänt. En svag konjunkturuppgång kanskönjas i och dollarn har stärkts märkbart vilketbetyder mycket för bil- och massaindustrin.Men... det finns faktorer som kan ta andan uren konjunkturuppgång. Fastighetsbranschens kris kandjupna ytterligare. Dessutom håller bankerna igen påmöjligheten till krediter. Den skärpta konkurrensen förföretagarna inför EG. ochunderleverantörer (se nedan). Regeringens hårda tag motbyggsektorn.Underleverantörernas situationDe svenska storföretagen har under det senastedecenniet skärpt sin attityd mot sina underleverantörer.Man kräver att varorna finns på plats exakt och iprincip tolereras inga missar. Det är bra. Det har betytt enskärpning bland underleverantörerna. Men det har kostat iintern makulatur och stora investeringar.Under de senaste åren har storföretagen dessutomskärpt tonen vad gäller priset och kräver prissänkningar föratt inte gå utomlands med sina order. Mångaunderleverantörer klarar inte detta, speciellt som svenskindustri är så extremt monopoliserad att det inte finnsnågon annanstans att vända sig. ''Av alla länder vi studeradevar export den som var mest koncentrerad till storaföretag. De tjugo största företagen svarade för mer än 40 %av all export'' (, professor vid ).Genom en starkare konkurrenslagstiftning kan dettamotverkas. Man kan också ställa krav på att storföretag,som får order från den offentliga sektorn, slussar en delpengar vidare till underleverantörerna för t exproduktutveckling.Ett ensamt storföretag klarar inte att driva en helbransch framåt och sakta men säkert kommerinfrastrukturen med underleverantörer att erodera. Detstora företagets konkurrenskraft internationellt kommer dåatt urgröpas underifrån. Och 100 000-tals jobb över helalandet hos underleverantörer är i fara.RiskkapitalsituationenMed ovan beskrivna problem för speciellt småföretagenhar vi full förståelse för att reaktionen mot bankernasstrypning av krediter till företagen är så stark.Arne , vd i riksorganisationen ,berättar i från att hanfår mängder av samtal från företag ute i landet omproblemen med bankerna. Han säger: ''Om inte bankernatänker om och om inte statsmakterna gör någonting radikaltkommer det att bli konkurs på konkurs. ''Det kommer att bli en kapitalförstöring som är heltonödig eftersom man inte angriper problemen på rätt sätt.ASGs kreditchef menar att kanske av konkurserna kunde undvikas om bankernauppträtt annorlunda: ''Om vi skulle jobba på samma sättsom bankerna skulle samhället stanna. Då skulle vi börjamed kontantaffärer.'' Tyvärr är det så att de kunder sombankerna slogs om fårsina krediter uppsagda trots att de skött dem utananmärkning. Bankerna verkar ha drabbats av panik.Kreditmarknaden fungerar inte.I ett sådant läge går den borgerliga regeringen ut ochskapar osäkerhet om det statliga riskkapitalet, somnaturligtvis bara är en liten, men ack så viktig del avföretagens krediter.I nyliberalt nit vill man avskaffa de startaderiskkapitalbolagen och dra in utvecklingsfondernasmöjlighet till krediter. Vi anser att det speciellt inte inuvarande läge finns någon anledning att dra ner på statensriskkapitalengagemang. Till regeringens förslag om ett lån istil med de tyska EKH-lånen återkommer vi när detkonkretiserats.KonkurrenslagstiftningKonkurrensens betydelse för ett starkt näringsliv haralltmer uppmärksammats. Vår nuvarandekonkurrenslagstiftning är synnerligen tandlös. T.ex. har NOförlorat fall efter fall i trots, som detverkar, solklara bevis på att en monopolsituation haruppstått. Det senaste fallet var när marknadsdomstolengodkände köp av Stora Kemi, vilket har gjortatt kontrollerar av den svenska marknadenför blekmedel för massaindustrin.Det skulle leda för långt att här gå igenom de regler somleder till sådana domslut. Vi kan bara konstatera att denlagstiftning regeringen aviserat och som är baserad påkonkurrenskommitténs betänkande måste få det bett somnu saknas och måste innehålla kraftiga skärpningar av vadsom är tillåtet ur konkurrenssynvinkel för att få vårtgodkännande.Storföretagen hävdar att uppköp av konkurrenter påhemmamarknaden är nödvändigt för att stärka siginternationellt. Det leder dock till problem förunderleverantörerna. Inom skogsnäringen finns det snartbara två företag att leverera till. Undersökningar visarockså att företag som blir ensamma på hemmamarknadenofta hamnar i en statisk situation, som hämmarutvecklingen.Samarbete för småföretagInför öppningen mot EG saknar ofta de små företagenresurser för att kunna konkurrera inom EG. De storaföretagen kan upprätta egna försäljningskontor inom EG,något som de små inte har resurser till.Staten bör här ta initiativet för att över hela landetsamordna resurserna och skapa organ, ''nätverk'', därsmåföretagen kan samarbeta inom områden somförsäljning, dataservice, forskning och utveckling.Utbildning--p1p1Vi noterar med tillfredsställelse att förståelsen försmåföretagande kommer att öka med företagarkunskap igymnasiet.