mot · GF02Sk358 · 1992-01-27 00:00:00 — Inom vissa delar av råder en extremägosplittring, som utgör ett allvarligt hinder för ett rationelltskogsbruk. Den besvärliga situationen har historiska rötteroch kan sägas vara produkten av en avsamhället godkänd utveckling.I pågår f.n. flera större omarronderingsprojekti vilka lantmäterienhet är engagerad.Jordpolitiskt syftar projekten till att skapa utvecklade ellerutvecklingsbara fastigheter för enskilt bruk och att stödjaenskilda företagare som avser att yrkesmässigt brukafastigheten och vara bosatta på orten. Projekten är enrationalisering som återställer fastigheternasdriftsmöjligheter och som i ett längre perspektiv på flerasätt gagnar samhället.Omarronderingsprojekt pågår bl.a. iBonäs-Våmhus och i Kråkberg. Dessa är nu inne i slutfasendå bl.a. beslut om skogslikvider meddelas. Enligt planernaskall besluten lämnas . Enligt preliminäravärderingar kommer många av sakägarna att få så storaekonomiska problem i samband med likvidutväxlingen attsyftet med förrättningarna kan ifrågasättas. Väsentligaorsaker till problemen är:Ca 40 % eller ca 190 av de 480nya ägolotterna tvingas utöka sitt markinnehav för attuppnå den för projekten fastställda minimistorleken. Prisetför utökning bestäms till den relativt höga bytesprisnivånsom tillämpas i strukturprojekt av denna typ.Skogstillståndet vid projektets start karaktäriseras avmycket ojämn åldersfördelning vilket i vissa fall medförosedvanligt höga likvider.De nya skiftesplanerna harutarbetats före skogsvärderingen dvs. utan tillförlitligauppgifter om värdet på skogen och volymen drivningsbarskog.Virkespriserna i dessa projekt är satta utan hänsyntagen till att virkesuttaget skall beskattas.Ovannämnda förhållanden medför att mycket storalikvidskulder kommer att bli vanliga på grund av dels mångapåtvingade storleksökningar, dels genom de svårighetersom förelegat för att göra en god värdeavstämning före ochefter utläggningen av de nya ägolotterna. Situationenförvärras ytterligare av att gällande skatteregler endastmedför rätt till skogsavdrag.För att möjliggöra en rimlig finansiering avlikvidskulden behöver rätten till skogsavdrag förändras såatt avdrag tillåtes. En sådan förändring är en nödvändigåtgärd för att lösa den uppkomna situationen för desakägare som åläggs att betala stora likvidskulder.Om den föreslagna åtgärden ej kommer till ståndföreligger en överhängande risk att berörda fastigheterantingen måste totalavverkas eller i sämsta fall säljasexekutivt. En utveckling som ej överensstämmer med detgrundläggande jordpolitiska syftet medarronderingsprojektet, dvs. att skapa utvecklade ellerutvecklingsbara fastigheter och stödja enskilda företagaresom yrkesmässigt avser att bruka fastigheten.Trots att samhället stöder arronderingsprojekten genomatt ställa administrativa och personella resurser tillförfogande drabbas sakägarna av betungandeförrättningskostnader. Dessa kostnader är enligt gällandeskatteregler ej avdragsgilla.I skogs- och jordbruksföretaget utgör marken dengrundläggande produktionsresursen.Förrättningskostnaden för den rationaliseringsåtgärd somomarronderingen utgör bör därför skattemässigt kunnajämställas med andra för företagets verksamhet nödvändigakostnader och vara avdragsgill. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bestämmelser som ger rätt till100% skogsavdrag för finansiering av likvider vidomarrondering,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avdragsrätt förförrättningskostnader vid omarrondering.