mot · GF02Fi86 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) De specialdestinerade statsbidragen har haft en storbetydelse för uppbyggnaden av viktig social service ikommunerna. Med stöd av statliga regleringar och speciellabidrag har t.ex. handikappade kunnat få en del av sinabehov tillfredsställda på ett likvärdigt sätt i olikakommuner. Det finns skäl att slå vakt om den trygghet förhandikappade som detta skapar.För att förenkla statsbidragssystemet och ökamöjligheterna att anpassa lösningarna till de lokalaförhållandena görs nu en omfattande omläggning avstatsbidragssystemet. Det finns goda skäl för det, men detskapar också oro för att de handikappades ställning skallförsvagas.En konsekvens kan bli att skillnaderna i den socialaservicen ökar mellan kommunerna. Självklart förstärks dehandikappades oro av de kraftiga nedskärningar av denkommunala verksamheten som aviseras. Handikappadepersoner är ofta beroende av stöd och hjälp för att kunnaleva ett bra liv. Det känns för många tryggt att veta attkommunen har både resurser och vilja att ställa upp.För den som behöver mycket service för att kunna klarasitt dagliga liv, framstår den nuvarande politiken sommycket oroande. I propositionen påpekas visserligen att''Den service som erbjuds medborgarna inte får varieraalltför mycket mellan regionerna'', men det preciserasnärmare inte vad som avses med detta.Naturligtvis skall lagstiftningen vara grunden för denstatliga styrningen, men i vissa fall kan den behövakompletteras för att ge den eftersträvade jämlikheten ochtryggheten.Viktiga kvalitetskrav för servicen är svåra att klä ilagtext. Trots det är de ibland nödvändiga för att tillförsäkrainvånarna en god service oavsett bostadsort. Sådanakvalitetskrav är särskilt viktiga för verksamheter som harstor betydelse för enskildas liv och där det finnsstora skillnader mellan kommunerna.Två områden som kan räknas dit är ochfärdtjänsten. regleras dessa verksamheter isocialtjänstlagen, som ger mycket vida ramar förkommunerna att besluta inom.Socialministern har i olika sammanhang talat om enförstärkt rättighetslagstiftning på handikappområdet. Detinstämmer vi gärna i. Denna lagstiftning bör kunna byggapå handikapputredningens förslag, men det måsteunderstrykas att det inte är tillräckligt. T.ex. färdtjänstenoch merparten av berörs inte av utredningensförslag. En annan konsekvens av omläggningen som oroarmånga är att de statliga bostadsanpassningsbidragenförsvinner i sin nuvarande form och att kommunernaförväntas ta över ansvaret. En ramlag som socialtjänstlagenkräver kompletterande bestämmelser bl.a. på dessaområden, för att den skall kunna leva upp till lagstiftarensintentioner.Kompletteringar och preciseringar kan behövas somsyftar till att göra servicen likvärdig över landet ocherbjudas på en sådan nivå att de tillgodoser de skiftandebehov människor med olika handikapp har.Det finns också skäl att betona den betydelse avgifterhar för tillgängligheten till service. Höga avgifter utestängermånga från viktig service och det kan ifrågasättas om statenmed bidrag skall stödja sådan verksamhet som inte kommeralla till del. Det bör också ifrågasättas om bidrag skall utgåtill kommuner som inte uppfyller de minimikrav lagenställer. Det kan därför behöva prövas om inte staten skallha liknande sanktionsmöjligheter på detta område som mant.ex. har när det gäller skolan.Regeringen aviserar fortsatt arbete som berör bl.a. dehandikappades villkor.I likhet med vad som föreslagits i densocialdemokratiska partimotionen om kommunernasekonomi, anser vi att dessa viktiga frågor borde ha belystsi propositionen och därmed kunnat besvaras när riksdagenfattar beslut om ett nytt statsbidragssystem. Vi förutsätteratt regeringen skyndsamt kommer med förslag somtillgodoser de synpunkter vi fört fram i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om likvärdig service och trygghet förhandikappade.