mot · GF02Fi402 · 1992-01-27 00:00:00 — har det skrivits en hel del om hur synddet är om storstäderna i . Hur mycket pengar debidrar med till det övriga landet och då framför allt tillNorrland, skogslänen i samt till sydöstraSverige.När då ett sådant påstående tillbakavisats så har följdenblivit en rad reaktioner som inte har med verkligheten attgöra. Vem minns inte rubriken när en framstående politikeri huvudstaden säger att ''Det är dags att stoppa lantisarnasstorstadsfientlighet''. Eller när överdirektören för Nuteksäger: ''Det är inte önskvärt att satsa på att få fler arbeten iglesbygden. De som bor där får finna sig i attsamhällsservicen är sämre. ''kan det sägas att ovanstående och andra uttalandenfår de personligen stå för, men frågan är inte så enkel. Dethela handlar om en uppfattning, en attityd om att Norrlandär tärande, att landsdelen lever på bidrag och konstgjordandning.Skulle då detta vara farligt? Nej, om ovanstående synsättvore begränsat till ett fåtal personer och deras personligakunskap och uppfattning om skulle betydelsendärav inte störa så mycket. Men handlar det om enattityd och uppfattning som breder ut sig på allehandaställen, ja, t.o.m. i det folkvalda parlamentet.Norrlandsförbundet har uppmärksammatdetta, gjorde man ett långt uttalande där mansäger att ''Landets ekonomi och storstadsregionernas miljöbehöver ett välfungerande -- inte statligautredningar med begränsade synsätt och felaktigaslutsatser''.Uttalandet gjordes med anledning avProduktivitetsdelegationens rapport ''Infrastruktur ochproduktivitet'' och där man menar att rapportensförutfattade mening var att ''flytta tillstorstäderna''.I en annan forskningsrapport, ''Geografin i denekonomiska politiken'' (ERU DS 1990:74) visar man attvarje invånare i inland får per åröver statens budget. De som betalar är storstadsborna. Detär i och för sig riktigt men berättar inte hela sanningen.Rapporten har endast jämfört vad olika regioner får iform av transfereringar över statsbudgeten med vad manbetalar tillbaka i form av skatter och avgifter. Man har intealls tittat på betydelsen av och bidraget från näringsliv ochnaturtillgångar i olika regioner. Gör man det ser man snartatt Norrlandslänens bidrag till landets finanser är betydligtstörre än de ''stödpengar'' som kommer regionen till del viastatsbudgeten.För många förknippas regionalpolitik med bidrag frånstaten till för hjälp att överleva. Då skall vi vetaatt de regionalpolitiska satsningarna som görs i vårt land ärbara av alla resurser som fördelas överstatsbudgeten. Om man däremot ser hur olika statligasatsningar gynnar orter så toppades den listan avi nämnd ordning: , , , ochVaxholm.För att bemöta olika påståenden om att skullevara en tärande del av som skor sig på det övrigalandet har låtit göra en undersökningom den betydelse som näringslivet i de fem nordligastelänen, , , , Västerbottenoch , har för övriga landet.Resultatet av undersökningen, '', en närandedel av '', visar att det bidrag som ger tillSveriges finanser är betydligt högre än summan av destödpengar som går till . Helt klart är att utanNorrland skulle vi svenskar få vänja oss vid en betydligtlägre välfärdsnivå än vad vi har i dag.Syftet med rapporten var att ta fram uppgifter som geren rättvis bild av det norrländska näringslivets betydelse förden svenska ekonomin. Kontentan av denna rapport är attde sysselsatta i fem nordligaste län bidrar medtillsammans tll exportöverskottet.Man kan naturligtvis genom nyckeltal få fram att skogs-,pappers- och massaindustrin i nettoexporterar förca 25 miljarder på ett år.Det totala nettoexportvärdet per sysselsatt i Norrlandligger på över riksgenomsnittet. Det är ca 60000 norrlänningar som är sysselsatta inom skogs-, pappers-och massaindustrin, var och en av dessa bidrar med drygt335 till det svenska exportöverskottet.Drygt 80 procent av vattenkraftproduktion skeri de fem Norrlandslänen. Av landets totalaelkraftproduktion motsvarar det eller 57 335GWh. Av denna elproduktion ''exporteras'' drygt hälftensöderut.Det här visar bl.a. att om Norrlandslänens betydelse förekonomi skulle styra återbäringen av ''stöd'' så skulle dettavara betydligt högre. Den här slutsatsen innebär självfalletinte att betydelsen av andra regioner i vårt land förringas,tvärtom det måste vara helheten som är avgörande. Allaregioner och län bidrar och får något.Enligt min mening måste det senare beaktas i allutrednings- och informationsverksamhet samt givetvis närbeslut skall tas i olika sammanhang. Ett snävt synsätt, somvi så ofta ser, ger självfallet felaktiga slutsatser som i sinförlängning kan få mycket negativa konsekvenser för vissaregioner i vårt land. Någon form av nationalräkenskap börupprättas där materialet bryts ned på regional nivå. SCBbör få i uppdrag att göra dessa nationalräkenskaper, ellerden myndighet som regeringen finner lämplig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nationalräkenskaper.