ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Fi89 · 1992-11-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:133 Avbrytande av det pensionsanknutna premiegrundande allemanssparandet Vi hälsar denna proposition med tillfredsställelseeftersom den innebär att man river upp det mesta av ettdåligt beslut. Men vi anser också förslaget otillräckligt.Propositionen föreslår att en proportionell premie utgårför det sparande som har skett före den 6 november 1992.De som börjat sitt sparande efter detta datum kommer attha svårt att inse motivet för att just dagen efterregeringsbeslutet skall vara det datum när avtalet bryts.Varför inte dagen för krisuppgörelsen? Eller dagen förriksdagsbeslutet? Man kan ändå inte komma runt detfaktum att beslutet får viss retroaktiv verkan, precis sommånga andra beslut som kommer att tas i anslutning tillkrisuppgörelserna mellan regering och socialdemokrati.I det utlåtande som gjorts av och konstateras att det inte föreligger någoncivilrättsligt bindande utfästelse vare sig från staten ellerfrån fondbolagen eller dess ägare till spararna att utbetalapremien. Med tanke på alla de löftesbrott som gjorts avbåde politiker och finansföretag till ekonomiskt betydligtsvagare grupper än allemansspararna kan vi inte hellertycka att ett stopp för premieutbetalningarna är moralisktfelaktigt.Vi föreslår därför att inga överhuvudtagetbetalas ut. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att inga av de insättningar somgjorts på allemansfondskonton, knutna till detpensionsanknutna premiegrundande allemanssparandet,skall berättiga till sparpremie.
mot · GG02Fi9 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:37 Ny organisation för förvaltning av statens fastigheter och lokaler, m.m. I propositionen redovisar regeringen bl.a. övervägandenoch förslag i fråga om förvaltningen av försvarsfastigheter.Propositionen syftar till att uppnå en renodlad ansvars-och rollfördelning inom den statligafastighetsförvaltningen. Vi delar denna målsättning menifrågasätter om förslagen och övervägandena uppfyllerkraven. De förslag på myndighetsstruktur som föreliggerger en mycket splittrad bild som konsekvensernaär svåra att överblicka.I princip delar vi propositionens inriktning att skiljaägandet från brukandet liksom att införa ett system medinternhyror.Regeringens förslag, grundat på LEMO, tillfredsställerinte de höga krav vi har på en effektiv och rationellförvaltning av försvarsfastigheter. Regeringen säger sig ipropositionen ha som utgångspunkt att undvika dubbleringav kompetenser. Konsekvensen av förslagen att skapa såmånga aktörer inom fastighetsförvaltningen får just deneffekt som man vill undvika.Försvarsmakten kommer att behöva bygga upp en störrebyråkrati än vad som annars skulle erfordras för att bli engod beställare av berörda tjänster. Vi anser det inteförsvarbart att ställa sig bakom en sådan lösning, när denpolitiska inriktningen i övrigt är att effektivisera ochdärmed spara på kostnader.FortF är /91 en intäktsfinansieradmyndighet. Allt tyder på att man har lyckats att skapaen konkurrenskraftig verksamhet.En fortsatt omstrukturering av FortF är ett effektivareoch rationellare sätt att åstadkomma en kompetentfastighetsförvaltning inom försvarsområdet.Vi avvisar således att projekterings- ochbyggnadsadministrationen samt placeringsfastigheter knytstill den statliga fastighetskoncernen. Inriktningen bördäremot vara att säkerställa den kompetens som redan finnshos FortF som den utvecklas på ägar-,förvaltnings- och projekteringsområdet samt detbyggadministrativa området.I görs bedömningar att Byggnads-och reparationsberedskapens (BRB) verksamhet i fred ifortsättningen skall ingå i försvarsmaktens ledningsorgan påalla nivåer, i stället för som hos FortF. Vår uppfattningär att verksamheten i fred även fortsättningsvis skall finnasinom FortF. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1992/93:37 i de delarsom avser placeringsfastigheter samt projekterings- ochbyggnadsadministrationen inom försvarsområdet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förvaltning av försvarsfastigheterm.m.
mot · GG02Fö2 · 1992-11-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:77 Väpnad styrka för tjänstgöring utomlands I likhet med de fackförbund, som organiserar militären,nämligen TCO och , anser jag attriksdagen även i fortsättningen ska avgöra om svenskväpnad styrka ska sändas utomlands, annat än på begäranav FN.Det gäller fredsbevarande insatser. Termen''fredsbevarande'' har som regel använts av FN närbåda parter i en konflikt är överens om att man önskar FN-soldaters närvaro. deltar i de flesta sådanaoperationer och bör fortsätta med det. Det tycks nu alltmerske en glidning mot ''fredsskapande'' insatser, som kaninnebära att man ställer sig på den ena partens sida ochanfaller den andra militärt. bör i stället satsa påförebyggande, förtroendeskapande åtgärder och på attkonflikter löses utan våld.Propositionen vill ge regeringen utökade möjligheter attsjälv bestämma när väpnad styrka ska tjänstgörautomlands.I den PM som ligger till grund för propositionen heterdet: ''Det finns ingen formell motsättning mellanmedlemskap i och deltagande i regionalasäkerhetsarrangemang.'' ESK, , omfattar 51 länder. ESK borde kunna stå förfredsbevarande operationer med militära inslag i samarbetemed andra regionala organ, framhålls i promemorian. ''uttalade sitt stöd för den avEG organiserade övervakningsinsatsen i . ''(sid 17. )Promemorian föreslår att regeringen ska få ställa väpnadstyrka till förfogande för fredsbevarande ellerkonfliktdämpande (?) verksamhet utomlands på begäran aven internationell organisation i vilken är medlem. (sid 20.) Detta skulle kunna ses som en förberedelseför deltagande i EG:s försvar, WEU.Propositionen vill emellertid endast öka regeringensbefogenhet att sända trupp utomlands utan riksdagsbesluttill när ESK beslutat om detta.TCO och avstyrker förslagetmed motiveringen att ''värdet i att en svensk väpnad styrkauppträder utomlands med stöd av ett riksdagsbeslutuppväger den ringa fördröjning som en riksdagsbehandlingmedför.'' (sid 5. )Det är troligt att beslutar ändra sinaarbetsformer så att pågår , vilket skullegöra att regeringen också i brådskande fall hinner förankraett sådant viktigt beslut i . Jag anser attlagändringen inte bör komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå proposition 1992/93:77 omändring i lag om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands.
mot · GG02Fö4 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:78 Undanförsel och förstöring Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en ny lag om undanförsel ochförstöring. Den nya lagen ges en utformning somöverensstämmer med modern beredskapslagstiftning.Karaktären av en ramlag medför att lagens detaljeringsgradminskar till förmån för mer generella och tidlösabestämmelser. Lagen omfattar ADB-baserade register,varigenom de förslag som lämnats avSårbarhetsberedningen tillgodoses. Även brott mot beslutom undanförsel och förstöring sätts i nivå med påföljdernainom vissa andra beredskapsområden.Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1993.Allmänna synpunkterDen stora förändringen i propositionen är en väsentlighöjning av straffpåföljden. Den föreslagna straffpåföljdenär orimlig mot den bakgrunden att man icke samtidigtunderlättat åtgärdernas genomförande. Den som skallundanföra eller förstöra måste ges realistiska möjligheteroch förhållanden att klara detta.Förslagen medför även en kostnad om minst 3 miljonerför genomförandet, vilket är onödigt i av ekonomiskkris, då ett sparande är nödvändigt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:78.
mot · GG02Jo1 · 1992-11-11 00:00:00 — med anledning av skr. 1992/93:13 Redogörelse med anledning av om miljö och utveckling -- UNCED Det är värdefullt att regeringen så snart efter avslutandetav om miljö och utveckling kommit med sinredogörelse. Avsnitten om förverkligande av UNCED-besluten i och om den internationella uppföljningenär av särskild betydelse. bör ge regeringen ettkraftfullt stöd för arbetet med förverkligande av beslutenoch uppföljning. Därvid finns några moment i dessa avsnittsom speciellt bör betonas.Agenda 21 lägger stor vikt vid ökad användning av olikaekonomiska styrmedel. Vi bör i lägga särskilt storvikt vid den påbörjade utredningen om handel medutsläppsrätter. Detta är en intressant och oprövadmöjlighet som bör kunna ge goda effekter på miljön i vissasituationer.Trafiken är ett av våra stora miljöproblem. Därför är detbra att tagit initiativ till omfattande diskussionerinom FN:s ram. Regeringen måste på allt sätt sträva efteratt effektiva konferenser arrangeras avFN:s ekonomiska kommissioner i alla världsdelar. Dessakonferenser bör fokuseras på bl a de olika miljöeffekternaav olika transportmedel.Skolan har en central roll i vårt långsiktiga miljöarbete.Därför måste regeringen i sitt förestående arbete med enproposition om läroplaner noga övervägaämnesindelningen så att eleverna verkligen fårgrundläggande förståelse för de ofta så kompliceradeekologiska sambanden. Det räcker inte med att ha ettsärskilt ämne om miljön utan miljöaspekterna måste pålämpligt sätt integreras i hela undervisningen.Det är glädjande att uppföljningen i kommunerna kankomma att stödjas av en ungdomskampanj för ettbärkraftigt . Regeringen bör på allt sätt uppmuntraoch stödja detta arbete.Den internationella uppföljningen av UNCED ärsjälvfallet av yttersta vikt. Den börsärskilt verka för att det blir en god köns- ochåldersfördelning bland dem som medverkar i detta arbete.Det måste då särskilt bevakas att undomar och kvinnor fårett tillräckligt inflytande i uppföljningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljningen av .
mot · GG02Jo12 · 1992-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:119 Ändringar i livsmedelslagen (1971:511) m.fl. lagar i anledning av EES- avtalet Propositionen tar upp ett antal lagändringar, bl.a. reglersom gäller handelsgödsel och kadmium i handelsgödsel.Regeringen föreslår bl.a. att EG-reglerna omhandelsgödsel ska införlivas i svensk lag. Detta förslagtillsammans med andra föreslagna ändringar kan görahandelsgödsel billigare att använda i . Detta ledertill ökad användning av handelsgödsel, vilket inte äracceptabelt om vi ska få ett mer ekologiskt jordbruk medmindre näringsläckage, större biologisk mångfald, etc.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att komma medförslag om hur användningen av handelsgödsel ska minska,t.ex. med hjälp av ökade miljöavgifter på handelsgödsel.Kadmium är ett av de hälsovådligaste ämnen vi känner.Det ackumuleras i våra marker och i levande organismer.Handelsgödsel innehåller små mängder kadmium.Regeringen föreslår ett gränsvärde på kadmium perton fosfor från med stöd av lagen om kemiskaprodukter. Detta är ett oacceptabelt högt gränsvärde --inför t.ex. en gräns på 50 g.Kadmium är ett av våra allra allvarligaste miljögifter.Spridningen av det måste snabbt minska till ofarliga nivåer.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att återkommamed ett förslag om ett lägre gränsvärde med målet att få nerkadmiuminnehållet i handelsgödsel till en oskadlig nivå. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär attNaturvårdsverket får i uppdrag att komma med förslag omhur användningen av handelsgödsel skall minska,2. att hos regeringen begär attNaturvårdsverket får i uppdrag att komma med förslag omett lägre gränsvärde än kadmium per ton fosfor medmålet att kadmiuminnehållet i handelsgödsel skall minskatill en oskadlig nivå.
mot · GG02Jo13 · 1992-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:99 Vissa åtgärder inom klimatområdet och i Det är av största vikt att medel avsätts för att kommaigång offensivt med det åtgärdsprogram sommiljöministrarna runt enats om tidigare i år.Östersjöns tillstånd har försämrats så till den grad att omvi vill bevara som fungerande ekosystem måsteåtgärder sättas in snabbt och i stor omfattning. Kostnadenför åtgärdsprogrammet har beräknats till 135 miljarder. Detär stora pengar, men man ska komma ihåg att det är av likastor vikt att reducera vår ekologiska skuld som denekonomiska. På lång sikt finns det inte heller någon konfliktmellan ekologiska och ekonomiska målsättningar. Eneftersatt miljövård skadar förnyelsebara resurser. Sverigemåste bland annat satsa på att hjälpa de baltiska staternamed de värsta föroreningskällorna.De satsningar som föreslås inom klimatområdet,utvecklandet av hållbara transportsystem och utvecklandetav förnyelsebara energikällor och större energieffektivitet iBaltikum är viktiga. Likaså satsningar på utökadkärnsäkerhet i kärnkraftverken i öst. bör bidra medmedel till den fond för ändamålet som G-7-länderna tagitinitiativ till och vilken kommer att koordineras av G-24 ochEBRD. Däremot är det inte självklart att medel till dennafond ska tas av de 500 milj som beslutat om skallanvändas under budgetåret 92/93 för att främja utvecklingav alternativ energi och sparande i Sverige.Kärnkraften ska avvecklas och det är därförangeläget att resurser står till förfogande för utveckling avalternativ energiförsörjning.Resurser till åtgärdsprogram måstefortsättningsvis tillskapas på annat sätt (fr o m bå 93/94). Kloravgifter har diskuterats. Detta kommeremellertid inte att räcka. Resurser bör i huvudsak tillskapasfrån de områden i samhället som utgör de viktigastekällorna till belastning på miljö. Samma principbör naturligtvis också gälla vad gäller finansiering avåtgärder inom klimatområdet . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att hitta en långsiktiglösning för finansiering av åtgärdsprogram,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hålla fast vid den ursprungligainriktningen gällande de medel som anslagits till satsningarpå förnybara energikällor och ökad energihushållning.
mot · GG02Jo15 · 1992-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:99 Vissa åtgärder inom klimatområdet och i I propositionen föreslås att ytterligare 16 miljonerkronor avsätts till insatser för ny energiteknik underinnevarande budgetår, varav avsesanvändas för att skall kunna driva på det europeiskaarbetet med ett miljöanpassat energisystem, som inrymmerbl a vindkraft och solvärme, och avsesläggas på en 10-procentig höjning av investeringsstödet tillvindkraft liksom till solvärmeanläggningar i bostäder.Ny demokratis grundinställning är att bör satsapå kärnkraften (se 1991/92:N414) i stället för s k alternativaenergislag. Skattemedel bör därför inte användas tillutveckling av vindkraft och solvärme.Mot bakgrund härav kan det föreslagna anslaget inteaccepteras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget att till Insatser för nyenergiteknik på tilläggsbudget till statsbudgeten /93 anvisa ett reservationsanslag på 16miljoner kronor.
mot · GG02Jo16 · 1992-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:99 Vissa åtgärder inom klimatområdet och i Miljösituationen i kräver omedelbarainsatserProposition 1992/93:99 innehåller förslag för hur en delav stöd till ska fördelas. Vänsterpartietstödjer samtliga dessa konkreta förslag. Regeringenaviserar att förslag om den framtida användningen av olikamedel till kommer att presenteras ibudgetpropositionen och i en särskildproposition om klimatfrågor under våren 1993.Vänsterpartiet återkommer med motioner omhur miljöarbetet ska utvecklas i . Men med tankepå det allvarliga och akuta läget både beträffande ekonominoch ekologin lyfter vi här fram ett par aspekter.Miljöarbetet har avstannat i ÖsteuropaDen faktiska situationen är att ett flertal miljöprojekt ibland annat och har försenats eller haravstannat på grund av finansieringsproblem. Andra hinderär oklar lagstiftning, diffusa försäkringsförhållanden ochosäkra ägandeförhållanden.Den faktiska miljö-, sociala och arbetslöshetssituationsom råder i och i gör behovet avomedelbara investeringsinsatser mycket stort.Vänsterpartiet menar att det finns ett flertalmiljöprojekt i som endast hindras avfinansieringsproblem som delvis skulle kunna lösa.Regeringen bör få i uppdrag att återkomma medförslag på ytterligare miljö- och infrastrukturprojekt somkan påbörjas med hjälp av svenska medel.En översyn av hur biståndet används måste ske. Enfjärdedel av den dryga miljard som var anslagen tillöstbistånd gick till återbetalningen av det så kalladebaltguldet. Det var inte mening med dessapengar.Regeringen måste också komma med förslag om hurfinansieringen av de framtida investeringarna ska ske. Destora behov som finns kan inte fullt ut täckas medskattemedel. Miljöskador som härrör från tidigareverksamheter måste förmodligen till stor del åtgärdas medskattemedel, men för pågående och framtida verksamhetersom orsakar miljöskador måste principen om attförorenaren ska betala gälla.Reningen och restaureringen av belyser dettatydligt. Totalkostnaden för detta beräknas till minst 135miljarder, regeringen anslår 142 miljoner, dvs. Även om fler länder ska bidra med medel ochinsatserna ska ske under framgår det tydligt attfinansieringskällorna måste bli fler och mer långsiktiga.Vänsterpartiet har bland annat föreslagit inrättandet aven fond för reningen av . Fonden ska finansierasmed miljöavgifter på verksamheter som belastar Östersjön.Regeringen bör få i uppdrag att återkomma medförslag om hur den långsiktiga finansieringen ska ske av desvenska miljöinvesteringar som måste göras iÖstersjöregionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen återkommermed förslag till ytterligare miljö- och infrastrukturprojekt iÖsteuropa som kan finansieras med svenska medel,2. att begär att regeringen återkommermed förslag om hur den långsiktiga finansieringen skall skeav de svenska miljöinvesteringarna i .
mot · GG02Ju10 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:109 Ändring i rättshjälpslagen m.m. Rättshjälpslagen trädde i kraft den 1 juli 1973.En av grunderna var att rättshjälp skulle ges i sådanutsträckning att ingen av ekonomiska skäl skulle varaförhindrad att ta till vara sina rättsliga intressen.Omfattande nedskärningar i den allmänna rättshjälpen harskett på senare år.Enligt propositionen skall de nuvarandeinkomstgränserna ligga fast, men i stället införs engrundavgift och en tilläggsavgift.Förslaget innebär en ytterligare försämring ochfördyring för de resurssvagaste i samhället.Det borde ligga i ett rättssamhälles intresse att alla haren möjlighet att kunna ta till vara sina rättsligaangelägenheter.Om förslaget blir verklighet kommer en stor gruppmänniskor i att bli rättslösa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:109.
mot · GG02Ju7 · 1992-11-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:64 och advokaterna, m.m. I propositionen föreslås bl.a. ett tillägg till 21 kap. 3 §tredje stycket som innebär att utländskmedborgare eller den som har hemvist utom riket inte fårvara försvarare om det med hänsyn till rikets säkerhet ärolämpligt.Enligt propositionen tar bestämmelsen främst sikte påmål enligt 19 kap. och 22 kap. brottsbalken.Förra året ersattes den s.k. terroristlagen av en ny lag,lag om särskild utlänningskontroll. Den innebär att enutlänning som inte avvisas eller utvisas enligtutlänningslagen får utvisas om det behövs med hänsyn tillrikets säkerhet eller med hänsyn till vad som är känt omutlänningens tidigare verksamhet och om det på grund avövriga omständigheter kan befaras att han kommer att begåeller medverka till brottslig gärning som innefattar våld, hoteller tvång för politiska syften.Trots reglerna i utlänningslagen och lagen om särskildutlänningskontroll om avvisning och utvisning är det möjligtatt en person, som rätteligen borde ha avvisats ellerutvisats, kan få stanna i av politiska ellerhumanitära skäl. En sådan person kan också vilja uppträdasom försvarare.För försvarare gäller förutom särskilda regler ocksåreglerna om ombud i tillämpliga delar, vilket innebär att enförsvarare måste uppfylla vissa krav ifråga om redbarhet,insikter och tidigare verksamhet och dessutom, enligt detaktuella förslaget, behärska svenska språket.Dessa allmänna krav på en försvarare kan förefallabetryggande, men är kanske inte tillräckliga, när det gälleratt hindra en person att vara försvarare -- en person som kanbefaras komma ett begå brott eller medverka till brottsliggärning som innefattar våld, hot eller tvång för politiskasyften eller som har begått sådan gärning eller som haranknytning till en organisation vilken har gjort sig skyldigtill sådant brott av politiska skäl eller en organisation somkan anses som terroristorganisation och där det inte kanuteslutas att organisationen eller medlem i organisationeneller person med annan anknytning till organisationen kanmedverka direkt eller indirekt i brottslig gärning sominnefattar våld, hot eller tvång eller annat allvarligt brottmed politiskt syfte (terrorism). Detsamma bör gälla för densom har nära anknytning till annan organiserad brottslighet,t ex internationell narkotikaliga.För att säkerställa att en person som har eller har haftanknytning till brottslig verksamhet som innefattarterrorism eller annan allvarlig brottslighet enligt vad nysssagts inte får uppträda som försvarare kan det vara lämpligtatt låta detta framgå redan av lagtexten. Syftet med detta äratt undanröja den osäkerhet som trots allt kan råda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt förtydligar förslaget till 21 kap. 3 § i enlighetmed vad i motionen anförts om utländska medborgare somförsvarare.
mot · GG02K1 · 1992-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m. En stor del av samerna i är gifta med personersom inte är av samisk börd. Många av dessa familjer för densamiska kulturen vidare till sina barn. De icke-samiskamakarna har via familjebildning med samiska personervuxit in i den samiska kulturen och blivit del av denna. T.ex.deltar vissa av dessa icke-samiska makar aktivt i det samiskaorganisationsarbetet idag.Av proposition 1992/93:32 framkommer att dessa icke-samiska makar inte omfattas av sametingslagen.Det är troligt att anta att samer vars makar inte omfattasav lagen också själva kan komma att ställa sig utanför demöjligheter till inflytande kan komma att ge. Deicke-samiska makarnas möjlighet till inflytande, som avserfamiljernas samiska kultur, är helt avskuren.Om också i praktiken skall omfatta allasamer är det nödvändigt att samtliga samiska familjers rätttillförsäkras i sametingslagen. De icke-samiska makarnasrätt att ha aktivt inflytande som gäller deras barn och derasfamiljer skall klart framgå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att tillförsäkra de samiskafamiljernas rätt i sametingslagen.