mot · GF02L205 · 1992-01-27 00:00:00 — Medlemsinflytandet i ekonomiska föreningar InledningVerksamheten i ekonomiska föreningar regleras i lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar samt -- i denutsträckning föreningarna är bostadsrättsföreningar -- ibostadsrättslagen (1991:614).Nuvarande lagstiftning ger stiftarna av en ekonomiskförening mycket stor bestämmanderätt. Stiftarna är, avuppenbara skäl, de som utformar föreningens förstastadgar. Men i praktiken har stiftarna också möjlighet attför all framtid reglera grunderna för föreningensverksamhet. I extremfallet ger lagstiftningen stöd till enordning som innebär att medlemmarna i en ekonomiskförening inte har majoritet i sin egen styrelse och inte självakan utforma sin förenings verksamhet.Beslutanderätten i en ekonomisk föreningMedlemmarnas rätt att besluta i en ekonomisk föreningsangelägenheter utövas vid föreningsstämman och denlöpande förvaltningen handhas av en styrelse. Enligt 6 kap.1 § föreningslagen skall styrelsen väljas avföreningsstämman, ''om det inte föreskrivs i stadgarna atten eller flera styrelseledamöter skall utses på annat sätt''.I 9 kap. 12 § bostadsrättslagen preciseras att det för dentypen av ekonomiska föreningar gäller att ''minst två eller,om styrelsen består av mindre än fem ledamöter, minst enväljs på föreningsstämma''.Vid utformningen av stadgarna för en ekonomiskförening har stiftarna således möjlighet att tillförsäkraandra än föreningens egna medlemmar ettmajoritetsinflytande i styrelsen. Det är också möjligt attinföra bestämmelser som på olika sätt begränsar stämmansoch styrelsens handlingsfrihet.Stadgarna i en ekonomisk förening är tvingande ochtillmäts stor betydelse, vilket bland annat kommer tilluttryck i lagstiftningens krav på registrering av stadgarnahos . Avsteg från stadgebestämmelser omsättet att förrätta styrelseval etc är inte möjliga att göra medmindre än att stadgarna först ändras.Inte ens ett enhälligt stämmobeslut med stöd frånföreningens samtliga medlemmar räcker docknödvändigtvis för att genomföra en sådan ändring. I 7 kap.14 § föreningslagen anges nämligen att ''Har i stadgarnatagits in ytterligare villkor för ändring av stadgarna, gällerdet villkoret''. En motsvarande bestämmelse återfinns i 9kap. 24 § bostadsrättslagen.Dessa lagregler innebär att en förenings stiftare inte barainitialt anger föreningens syfte, grunderna för styrelsenssammansättning och villkoren för föreningens förvaltning.Genom att i ursprungsstadgarna också tillfoga särskildavillkor för stadgeändring kan stiftarna i praktiken förhindravarje ändring som medlemmarna senare vill göra i stiftarnasregelsystem.Sålunda förekommer det exempelvis attbostadsrättsföreningar genom sina stadgar tvingas anlita enviss bostadskooperativ centralorganisation för sinförvaltning. Om medlemmarna vill sköta sinaangelägenheter på annat sätt krävs stadgeändring men denär inte möjlig att åstadkomma eftersom man vidföreningens bildande angivit godkännande av sammacentralorganisation som villkor för stadgeändring.SlutsatsDen angivna ordningen strider mot normalaassociationsrättsliga principer och mot vad som kan ansesskäligt från de enskilda föreningsmedlemmarnasutgångspunkt.Föreningslagens och bostadsrättslagens bestämmelserom stadgeändring bör därför ses över i syfte att stärka deekonomiska föreningarnas och medlemmarnas inflytandeöver sina egna angelägenheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medlemsinflytandet iekonomiska föreningar.