mot · GF02Ub490 · 1992-01-27 00:00:00 — har utomordentligt stor betydelseför hela . Med sina ca 5 000 studenter frånVärmland och andra delar av landet -- liksom från --är högskolan en viktig utbildnings- och kulturresurs förlänet. Ingen regionalpolitisk satsning kan överträffa vårhögskolas betydelse!Högskolan i , som startade som universitetsfilial1967, har utvecklats mycket positivt p.g.a. unga människorsbehov av högre utbildning och därmed successiva satsningarpå vår högskola. En viss efterlängtad utbyggnad avhögskolans lokaler -- vilket vi tidigare efterlyst -- pågår nu,bl.a. i form av ett ''ingenjörshus'' p.g.a. tidigareläggning avviss byggnation.Högskolan har en bred verksamhet med utbildning iteknik, ekonomi och humaniora samt lärar- ochvårdutbildning.Vid skolan finns t.ex. elva forskargrupper, 29vetenskapliga ledare, varav 16 professorer, och ett 90-talaktiva forskare inkl. doktorander.Civilingenjörsutbildning vid högskolanI budgetpropositionen görs en ökning av antaletnybörjarplatser inom civilingenjörsutbildningen, vilket ären bra satsning. En ytterligare satsning bör komma ävenhögskolan i till del, då det här finns förutsättningaratt genomföra utbildningen på ett kvalificerat sätt.För utvecklingen av näringslivet i och Värmlandär tillgången på civilingenjörer mycket viktig. En avsevärdandel av ingenjörskåren bör ha den högre kompetens somcivilingenjörsutbildningen ger. har traditionelltsvårt att rekrytera civilingenjörer i normala konjunktureroch en sådan utbildning vid högskolan skulle betyda mycketför länets näringsliv.Styrelsen för högskolan har i sin anslagsframställning förinnevarande treårsperiod föreslagit attcivilingenjörsutbildning får anordnas i . Sedan sinstart har högskolan systematiskt arbetat för attutveckla en bred kompetens inom teknik ochnaturvetenskap. En god bas finns nu vid högskolan.Forskning och forskarutbildning bedrivs inom en grupptekniska profilområden i samverkan med högskolor medcivilingenjörsutbildning. Lokaler förcivilingenjörsutbildning kan enkelt tillföras genomytterligare utbyggnad av de lokaler som kommer attuppföras för de tvååriga ingenjörsutbildningarna.I första hand finns förutsättningar att anordnacivilingenjörsutbildning inom områdena kemiteknik ochenergiteknik vid högskolan i av övergången till högskoleutbildning iVärmlandÖvergången till högskoleutbildning är traditionellt låg ivårt land. av studenterna går vidare tillhögskoleutbildning, medan genomsnittet för är . I stora delar av liksomi andra skogslän är övergången oacceptabelt låg jämförtmed t.ex. storstadsregionerna.Det är en gemensam angelägenhet att arbeta för attfrämja en ökad högskoleövergång för elever medgymnasieutbildning. Nära tillgång till utbildning påfristående kurser är ett bra medel att främja en sådan. Vidhögskolan i har intresset för fristående kurser ökatpå senare år.Fristående kurser kan utformas och distribueras på olikasätt. De kan ges som distansutbildning och somdecentraliserad utbildning -- utbildningar som passar bra iglesbygdslän. De kan även användas till profilerade längreprogram med en inriktning som passar den enskildahögskolan och dess region eller till utbildning i basämnen.En ytterligare satsning bör göras på fristående kurser vidhögskolan i för högskolan i är ytterligare 100platser på fristående kurser.En ny profil för högskolan -- ekonomiutbildning förjournalisterHögskolan i har -- delvis med stöd av en enskilddonation -- hållit ett antal uppskattade seminarier kringekonomiska frågor för journalister.Det finns ett uppdämt kunskapsbehov i ekonomiskafrågor hos journalistkåren, därom vittnar seminarierna idessa frågor. I med stort intresse för och betydelse avsåväl nationell som internationell ekonomi är det viktigt attjournalister har möjlighet att berika sitt kunnande iekonomiska frågor.Vi anser att en sådan utbildning bör omfatta förslagsvis20 poäng och förläggas till högskolan i långsiktiga utvecklingen av högskolan i svenska högskolans utbildning och forskning måstedels hålla en hög internationell standard och dels varatillräckligt omfattande. Vid utbyggnaden av den svenskahögskolan måste observeras att den svenska högskolan ärunik så till vida att det finns högskolor med akademiskbasstruktur men utan egen grundforskning ochforskarutbildning. En av dessa är högskolan i högskolor får svårigheter att på normala villkor varadelar av det internationella akademiska kontaktnätet ochutnyttjas därmed inte på bästa möjliga sätt.Den medelstora högskolan i har en sådan basinom utbildning och forskning att den kan byggas ut tillinternationell universitetsstandard. För detta erfordras enförstärkning av grundutbildningen men framförallt enökning av resurserna för forskning och forskarutbildning.En plan för en successiv utveckling av högskolan i utarbetats av styrelsen för högskolan iutvecklingsprogrammet ''utveckling .'' I programmet redovisasatt högskolans grundutbildning bör ha ca6000 studerande och att forskning och forskarutbildning börbyggas upp inom profilområden. I en del sådana områdenfinns redan i forskargrupper som är på väg in i detinternationella forskningssamhället.En successiv utbyggnad av högskolan i är enligtvår mening lämplig och önskvärd för att stärka Sverigesposition i det internationella akademiska kontaktnätet ochatt effektivisera den bas inom främst grundutbildning somfinns i Karlstad.Den borgerliga regeringen har aviserat att den högreutbildninen skall tillföras ökade resurser . De avoss här föreslagna åtgärderna bör rymmas inom denna ram. Med stöd av det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet avcivilingenjörsutbildning vid högskolan i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökning avövergången till högskoleutbildning i ,3. att som sin mening ger regeringen til kännavad i motionen anförts om ekonomiutbildning förjournalister vid högskolan i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den långsiktiga utvecklingen avhögskolan i .