mot · GF02U504 · 1992-01-27 00:00:00 — InnehållSammanfattning 2 1. Motiven för det europeiska samarbetet 6 2. Ett närmare samarbete inom EG 11 3. väg i Europasamarbetet 14 4. Varför svenskt medlemskap i ? Europeiskt socialdemokratiskt samarbete 18 6. Socialdemokratin inför EG 18 6.1 Säkerhetspolitiken 18 6.2 Den ekonomiska unionen 22 6.3 Jämställdheten och EG 24 6.4 Den sociala dimensionen och arbetsmarknaden25 6.5 Regionalpolitik 28 6.6 Infrastruktur, utbildning och forskning 29 6.7 Skattepolitiken 31 6.8 Miljöpolitik 32 6.9 Jordbruks- och fiskepolitik 33 6.10 Konsumentpolitik 34 6.11 Kooperationens roll 34 6.12 Alkoholpolitik och folkhälsa 35 6.13 Flykting- och invandrarpolitik 35 6.14 Östeuropapolitiken 36 6.15 Biståndspolitik 36 6.16 Övergångsbestämmelser 37 6.17 Ett öppet i EG 37 7. Förhandlingar och folkomröstning 38Hemställan 39SVERIGE OCH EGSamarbete och solidaritet för ett medborgarnas ochlöntagarnas EuropaSammanfattningEuropa genomgår en omdaning som är mergenomgripande och dramatisk än under de flesta perioder imodern historia. Många positiva krafter frigörs i denomstöpning som sker i både Väst- och . Menförändringarna och deras snabba förlopp kan ocksåinnebära risker och faror för framtiden.För den svenska socialdemokratin är det angeläget att tadel i och påverka utformningen av det framtida . Vivill inte vara passiva åskådare i denna process. Vi anser oss,med våra värderingar och politiska program, ha värdefullabidrag att ge till ett solidariskt Europa.Vi vill tillsammans med likasinnade ha inflytande i detforum där de politiska kraftfälten alltmer kommer attmötas: EG är navet i den europeiska politiska ochekonomiska utvecklingen, i ett som integrerasalltmer och i ett som söker förnyelse i ettgemensamt Europa.Alltfler av de frågor som är väsentliga för den svenskasocialdemokratin förutsätter samarbete i . Arbete åtalla, en god ekonomi för gemensam välfärd, kontroll avstorföretagen, förbättring av miljön, stödet till Östeuropasmodernisering och demokratisering och kampen mot rasismoch främlingsfientlighet är frågor där europeiskt samarbeteär avgörande.Genom det svenska folkets starka krav påmedbestämmande och genom vår långa demokratiskatradition kommer det i längden att bli ohållbart att vi ärutestängda från beslut som direkt påverkar oss.Ett medlemskap i innebär att som nationkan delta i och påverka den europeiska utvecklingen inomramen för den politiska union och den ekonomiska ochmonetära union som blir resultaten av besluti . Lika viktigt är att svenska bidrag kan ges föratt påverka den sociala dimensionen i Europasamarbetet.Den borgerliga regeringen för en politik som påväsentliga punkter står i strid med de mål som visocialdemokrater vill verka för i Europasamarbetet. MedEG som förevändning försöker den borgerliga regeringenrasera delar av den svenska välfärdspolitiken och defackliga rättigheter som löntagarna vunnit. I själva verketgår denna borgerliga politik på tvärs mot utvecklingen inomEG, där större vikt läggs vid arbetslivets förhållanden, vidsociala och fackliga rättigheter. Både EG-kommissionensoch politik talar för detta.Vidga demokratinEn huvuduppgift för framtiden är att vidga demokratinmed ett starkare medborgarinflytande såväl lokalt,regionalt som i nationella parlament ochEuropaparlamentet. Internationaliseringen av ekonominhar lett till att nationalstaternas demokratiskt valdaförsamlingar har fått mindre inflytande. De stora företagenhar flyttat ut sina styrelserum från nationerna. Därför måsteockså det politiska beslutsfattandet europeiseras.I underströk den s.k.närhetsprincipen starkt. Beslut inom EG skall inte fattas påen högre nivå än vad som är nödvändigt för derasgenomförande. De beslut som tagits i äremellertid otillräckliga för att stärka det demokratiskabeslutsfattandet inom EG. För den europeiskasocialdemokratin kommer en fördjupad och vidgaddemokratisering i att vara en av de viktigasteuppgifterna under de närmaste åren.En stärkt demokrati är nödvändig för att samhällenaskall kunna ta sig an de stora utmaningar som 1990-taletsekonomiska och sociala förändringar innebär.Arbete åt allaDen stora arbetslösheten är ett av störstamisslyckanden. Kampen för full sysselsättning är ett avsocialdemokratins viktigaste mål. Det måste också bli en avhuvuduppgifterna i Europasamarbetet.I en alltmer internationaliserad ekonomi kommer det attbli svårt att i ett enskilt land ha en låg arbetslöshet, om dentillåts växa i andra länder. Ett av motiven för att skapa engemensam västeuropeisk marknad är att stimuleraekonomin och därmed ge bättre möjligheter tillsysselsättning och tillväxt.Den sociala dimensionen -- arbetets villkorEn europeisk marknad med gemensamma ekonomiskaregler förutsätter också att de sociala krafterna stärks.Medlemsländerna i Europasamarbetet måste bedriva enaktiv arbetsmarknadspolitik för att minska arbetslösheten.När det gäller sociala skyddssystem bör verka förgenerella åtgärder, för inkomstbortfallsprincipen och för atthöga miniminivåer tillämpas. I fråga om arbetsmiljön måsteSverige kräva att hårda regler i ett land inte skall behövasänkas med hänvisning till samarbetet.Kollektivavtal är i grunden för arbetsrätten.Trots alla brister har detta system gett de anställda störrerättvisa, trygghet och högre standard än arbetstagare i deflesta andra länder. Kollektivavtalen har haft en svagställning i EG. Genom besluten i öppnasemellertid vägen för den svenska modellen också i EG.De fackliga organisationerna måste få sammamöjligheter som företagen att samarbeta över gränserna.Det innebär rätt att vidta fackliga stridsåtgärder i enlighetmed det egna landets regler. Genom ändring imedbestämmandelagen, den s.k. lex , kan fackligaorganisationer i genom stridsåtgärder kräva svenskakollektivavtal för allt arbete som utförs i Sverige.Vi socialdemokrater slår vakt om de fackligarättigheterna. Vi kan aldrig acceptera så kallad socialdumpning. De anställda skall inte med sin hälsa, medförsämrad säkerhet och sämre arbetsvillkor betala devinster som uppkommer genom den harmoniserademarknaden. Socialdemokratin kommer därför att på allasätt motverka social dumpning.JämställdhetOckså kan hämta stöd i EGsjämställdhetsdirektiv. Det gäller exempelvis krav pårättvisa löner. I underströks på nytt att jämlikhetskall råda mellan män och kvinnor i fråga om rätt till arbeteoch behandlingen i arbetslivet.Det är oförsvarligt att den drar nerpå sina sociala ambitioner när står på tröskeln tillEG. Regeringen hänvisar t.o.m. till EG. Det sker samtidigtsom EG försöker övertyga medlemsländerna om att gå isvensk riktning när det gäller jämställdhet mellan män ochkvinnor.Ekonomiskt samarbete och skatterGenom en ekonomisk union i skapasmöjligheter för det politiska systemet att balanseramarknadskrafternas verkningar. Enskilda regeringar ochriksdagar blir inte lika utlämnade som tillfinansspekulationer och valutachocker.EG har inga krav på att ett medlemsland måste begränsaden offentliga sektorns storlek eller genomföra en allmänskattesänkning. ambitioner på dessa områdenberor i huvudsak på vår egen ekonomiska styrka. När detgäller vissa enskilda skatter kan det bli svårt för attligga väsentligt högre än andra länder. Men någon allmänskattesänkning blir inte nödvändig till följd av EGs regler.Det är snarare så att skatterna kan väntas stiga i andraländer. Det beror bland annat på medborgarnas ökade kravpå det sociala området.MiljönDet finns starka skäl att utvecklar sittmiljösamarbete med EG-staterna. Våra miljömål är likartade. Utvecklingen mot enallt högre skyddsnivå måste drivas framåt. står bakom principen om att farliga ämnenskall ersättas med sådana som är mindre farliga.Regeringen bör i förhandlingar med EG verka för attdenna princip antas i lag. De kriterier för miljöfarlighet somSverige utvecklat ser nu ut att vinna gehör även inom EG.Sverige bör i förhandlingarna med EG lägga stor vikt viddessa frågor. Ökad användning av miljöavgifter skall varaett annat svenskt krav.RegionalpolitikInom EG finns klyftor mellan rika och fattiga regioner,men det finns starka krafter som vill utjämna dessaskillnader.De har starkt stöd i EG-traktaten. De fattigareregionerna tillförs stora summor, som skall öka ytterligaregenom besluten i Maastricht.Totalt sett kommer svenska företag och konsumenter attgynnas av EGs harmoniserade s.k. inre marknad. För attstödja de fattiga regionerna i är det därför rimligtatt betalar in mer till EG än vi får tillbaka. Men detär också rimligt att de svenska regioner som har problemfår stöd inom ramen för de EG-program som finns för bl.a.landsbygdsutveckling. ''Partnerskap'' är en viktig princip för EGsregionalpolitik. Den innebär att berörda regioner deltaraktivt i det regionalpolitiska arbete som finansieras medpengar från EG.Vi socialdemokrater vill understryka att EGsregionalpolitik enbart är ett komplement tillmedlemsstaternas egen regionalpolitik.Medlemskapsförhandlingarna måste föras så att Sverigekan bedriva en egen aktiv regionalpolitik också i framtiden.En generös invandrings- och flyktingpolitikEuropa måste formulera en gemensam flyktingpolitik.Det är också nödvändigt för att länder gemensamtskall kunna möta främlingsfientlighet och rasism. Sverigeskall med en egen strategi driva på samarbetet.Ett öppet i EGSverige har en mer frihandelsvänlig handelspolitik änEG. Det är viktigt att vi genom övergångsbestämmelser inteabrupt behöver skära av handelskontakter där EG har enmer restriktiv politik. Som EG-medlem måste blipådrivande för ökad frihandel.Ett omfattande samarbete med Central- och Östeuropahåller på att ta form. Det samarbetet har stor betydelse förhela framtid. Hinder får inte resas mot att ennärmare integration utvecklas med . FramtidensEuropa måste bli alla folks Europa.Vi måste också arbeta för att EG intar en generösarehållning till de fattiga länderna i fråga om bistånd ochhandel. De signaler som den borgerliga regeringen gett omatt minska kontakterna med tredje världen och koncentrerasig på är kortsynta och perspektivlösa.SäkerhetspolitikenDet slut och kommunismens fall har skapatförutsättningar för en ny alleuropeisk säkerhetsordning.Men det nya har ännu inte blivit ett fredens i och de stora vapenarsenalersom finns kvar i är två exempel som med eftertryckvisar att en fungerande säkerhetsordning är nödvändig. Förnärvarande saknas instrument som på ett effektivt sätt kanlösa konflikter. Den europeiska säkerhetskonferensen,ESK, är det övergripande organet. Men ESK behöverutvecklas och ges möjligheter att ingripa i konkretakonflikter.EG har spelat och kommer också framgent att spela enviktig roll för ett fredligt och stabilt . Ettmedlemskap i betyder att blir medlem i enunion med långtgående ambitioner. Vi kommer attavkrävas solidaritet med unionens mål och med övrigamedlemmar. Men det skall inte förväxlas med att vi skall geeller få militära säkerhetsgarantier.Även om motsättningarna mellan stormaktsblocken nuhar upphört går det inte att för evigt utesluta konflikter ivårt närområde. Därför är det viktigt att bevara detsäkerhetspolitiska mönstret i . Det är till gagn förstabiliteten inte bara i utan i hela Europa.Den nordiska stabiliteten förutsätter att behållersin militära alliansfrihet och inte har ett förpliktandemilitärt samarbete med andra länder. Svensksäkerhetspolitik skall också i fortsättningen syfta tillneutralitet i krig. Därför behöver ett allsidigt ochtrovärdigt försvar.Folkomröstning och informationDet svenska folket skall ta ställning till medlemskap i en folkomröstning. Socialdemokratin har för sin del utfästsig att folkomröstningsresultatet skall vara förpliktande.När det gäller tidpunkten för folkomröstningenförefaller det lämpligast att den hålls efter en avslutadförhandling. Några sakskäl för att hålla den på valdagensynes inte föreligga. Tidpunkten för folkomröstningen börbli föremål för överläggningar mellan de politiskapartierna.Regeringen bör lämna förslag om ett omfattandeekonomiskt stöd för information, studier ochkampanjinsatser för att förbereda folkomröstningen.För att ge alla partier insyn i och möjlighet att följaförhandlingsarbetet bör ett inrättas i riksdagen.1. Motiven för det europeiska samarbetetAllt mer av det som är väsentligt för socialdemokratinförutsätter samverkan i . ''Jag vill leva i '' sjöng en kall januarikväll 1984 inför några tusenpersoner samlade på i till enmanifestation anordnad av LO och TCO. Manifestationengenomfördes för att välkomna och välgångsönska''Konferensen om förtroende- och säkerhetsskapandeåtgärder och nedrustning i ''. Sången uttryckte i sinenkelhet en protest mot det hot om kärnvapenförintelsesom då var en realitet för folk. Men den varsamtidigt en kärleksförklaring till och de människorsom lever här.Vid konferensens öppnande tidigare hade OlofPalme uttryckt den starka oro för framtiden som människorpå båda sidor järnridån då kände:Vi lever i en atmosfär av allvarlig internationellspänning. Visarna på ''domedagsklockan'' på tidskriften''Bulletin of the Atomic Scientists'' har igen flyttats fram.Klockan visar nu . Vi har samlatshär i för att diskutera förtroendeskapandeåtgärder. Vi är medvetna om att brist på tillit och förtroendeär karaktäristiskt för dagens värld. Dialogen har nära nogupphört och samarbetssystemet försvagats.Det var då, 1984, som nya kärnvapenladdademedeldistansmissiler placerats ut på båda sidor omjärnridån med förvarningstider på förmänniskor i västs och östs stora befolkningscentra.Det var då, som fredsrörelsen fyllde Europashuvudstäder med hundratusentals demonstrerandemänniskor.Det var då, som Solidaritet i sedan några årtvingats bedriva sin verksamhet underjordiskt. Det var dåsom suttit fängslad och häktad minst ettdussin gånger för sina insatser för medborgarrätt och sominitiativtagare till Charta 77 i Tjeckoslovakien.Det var då, som järnridåns taggtråd och minfältfortfarande skördade många offer längs sin väg rakt genomhjärtat av . ''Jag vill leva i '' var också den sång som avslutadeden socialdemokratiska partikongressen i september 1990.Den kom då att tjäna som en stark påminnelse om denärmast ofattbara förändringar som skett sedan det kallakriget hade sin sista intensiva fas.Det mardröm är över. harskyfflats till historiens skräphög. Järnridåns taggtrådar harklippts i bitar och dess minfält desarmerats. De militärastyrkorna i reduceras kraftigt. Det kommunistiskaförtrycket har upphört och i de tidigare kommunistiskastaterna försöker nu regeringar och parlament, tillkomnagenom demokratiska val, ta sig an den gigantiska uppgiftenatt från grunden bygga nya samhällen.Också i har det skett dramatiskaförändringar, såväl i politiskt som ekonomiskt hänseende.Under 1970-talet tvingades de kvarvarande diktaturerna iväst bort. Därefter ansökte , och Greklandom medlemskap i . togintegrationsprocessen fart, men vid årtiondets inledningfanns ett starkt missnöje med ekonomiskaförmåga, som inte ansågs besitta den dynamik som prägladeUSA och . Det gällde såväl den teknologiskautvecklingen som näringslivets allmänna förmåga tillförnyelse. Missmod och insikten om bristande initiativkraftpräglade debatten. Mot den bakgrunden beslutade sig för att öka såväl takt som innehåll i samarbetetgenom att till utgången av 1992 skapa en gemensam inremarknad.På olika sätt har makten hos de folkvalda parlamentenoch hos de regeringar som har att verkställa dedemokratiskt fattade besluten reducerats under senare årsom en följd av utvecklingen inom världsekonomin. Denationella regeringarnas domvärjo har beskurits. Dennationella suveräniteten har urholkats på det ekonomiskaplanet.Under 1980-talet har arbetslösheten fortsatt pårekordhöjder i en rad länder efter 1970-taletslågkonjunktur. De sociala klyftorna har på många hållökat.Också i andra avseenden har nationella och politiskainsatser varit alltför begränsade för att ge resultat somtillfredsställt medborgarna. Det gäller särskilt ommiljöhoten. Gränsöverskridande föroreningar har intekunna stoppas bl.a. genom att ett förpliktandeinternationellt samarbete i de flesta viktiga avseenden harsaknats.Vidga demokratins sfärI takt med att ekonomin alltmer har lämnat sinanationella ramar har demokratin inte tillräckligt klarat avatt hantera de nya problemen. Folkens valda ombud för enojämn kamp för att skapa en samhällsutveckling somalltmer präglas av obundna marknadskrafter.De finansiella flödena har blivit rörligare.Spekulationsekonomin har tilltagit. De multinationellaföretagen har blivit alltmer oberoende av nationellaregleringar. Möjligheterna för en regering att tillgripa olikaekonomisk-politiska åtgärder har i praktiken kraftigtreducerats sedan kapital- och valutaregleringar avskaffats.Gapet har vidgats mellan medborgarnas i demokratiskordning uttryckta ökade förväntningar och krav å ena sidanoch å andra sidan de politiska organens minskande förmågaatt på nationell nivå åstadkomma tillfredsställandelösningar på ekonomiska, sociala och miljömässigaproblem.I stora delar av har detta lett till en debatt omhur demokratin skall kunna stärkas och nyavägar kunna öppnas så att medborgarna får verkligtinflytande över en alltmer komplicerad samhällsutveckling.Det handlar om hur demokratin skall organiseras både pådet lokala och på det övernationella planet.För oss socialdemokrater är en fördjupad demokrati enviktig förutsättning för utvecklingen av ett gott samhälle.För att tillvarata sina grundläggande rättigheter är detnaturligt att människor sluter sig samman. Det är av ytterstavikt att fria och demokratiska folkrörelser utvecklas på allasamhällets områden. Inte minst spelar starka demokratiskafackliga organisationer en roll för att balansera den maktöver medmänniskor som följer av pengar och ägande.I den internationalisering av ekonomin som äger rum ärdet självklart att skall delta i det internationellapolitiska samarbetet för att kompensera en urholkning avden nationella suveräniteten.Internationaliseringen innebär att det finns ett starktbehov av samarbete över nationsgränserna mellanfolkrörelser och partier och mellan nationernas beslutandeförsamlingar.Det har funnits och finns fortfarande befogad kritik motatt EGs övernationella beslutsordning inte uppfyller allaförutsättningarna för demokrati. Man talar om ett''demokratiskt underskott''.En aspekt av det demokratiska underskottet i EG utgörden omfattande byråkrati som präglar delar av EGsverksamhet. De administrativa former som tillämpasframstår ofta som onödigt komplicerade i jämförelse meden samhällsorganisation som t.ex. den nordiska med sinstarkt pragmatiska tradition.Besluten i om att stärka Europaparlamentetsroll utgör endast ett begränsat steg för att minska EGs s.k.demokratiska underskott på vägen mot en fördjupadeuropeisk demokrati.För de europeiska socialdemokratiska partiernakommer det att bli en huvuduppgift inför Europavalen 1994och nya regeringskonferenser att utforma modeller fören förenklad byråkrati och ett väsentligt starkaremedborgarinflytande på alla nivåer, lokalt, regionalt, i denationella parlamenten och i Europaparlamentet.Denna uppgift är svår men nödvändig. Den är svår medhänsyn till de snabba samhällsförändringarna,förskjutningarna mellan olika beslutsnivåer,globaliseringen av ekonomin etc. Den är nödvändig motbakgrund av moderna samhällsmedborgares allt starkareuttryckta, legitima krav på att kunna ta del av och påverkasamhällsutvecklingen. En fördjupad demokrati är ocksånödvändig för att det skall vara möjligt att åstadkommalösningar på de många utmaningar som innebär.En god ekonomi för gemensam välfärdEfter decenniers utveckling i vårt eget land vet visocialdemokrater att en god ekonomi och full sysselsättningär en förutsättning för gemensam välfärd.Sverige är för sin utveckling starkt beroende av öppnaekonomiska relationer med omvärlden. Utvecklingen ivärldsekonomin och den fördjupade integrationen iVästeuropa kommer att innebära att möter enhårdnande konkurrens. Vår export till utgörca av vår totala export. De svenskautlandsinvesteringarna har ökat mycket kraftigt, medan deutländska investeringarna i har varit små.Tillgången till EGs inre marknad för svenskamedborgare och företag på samma villkor som gäller förEG-staternas medborgare och företag är av avgörandebetydelse för en positiv utveckling av vårt lands ekonomi.Att villkoren på EGs inre marknad nu utvidgats till att gällahela EES-området kommer otvivelaktigt att stärka basenför vårt lands ekonomiska utveckling.EES-avtalet handlar först och främst om att få en sådynamiskt fungerande marknadsekonomi som möjligt.Men det innehåller inte det politiska samarbete som krävsför att bemästra marknadskrafternas verkningar.Våra relationer till EG är således av avgörande betydelseför våra förutsättningar att vidareutveckla vårvälfärdsmodell. Att stå utanför den integration som nugenomförs inom huvuddelen av den västeuropeiskamarknaden skulle försvåra vår strävan till fullsysselsättning, vår kamp för en bättre miljö, våramöjligheter att vidmakthålla det sociala skyddsnätet ochtryggheten i välfärden.Arbete åt allaKampen för arbete åt alla är en av socialdemokratinsviktigaste uppgifter. Den kampen måste föras både i vårteget land och i vår omvärld. I en alltmer internationaliseradoch sammanflätad ekonomi kommer det att bli svårare atthålla arbetslösheten stången om den tillåts växa iomvärlden.Den omfattande arbetslösheten är ett av de störstamisslyckandena i EGs medlemsländer.Ett av motiven för EGs inre marknad är att öka denekonomiska aktiviteten och därmed stärkasysselsättningen. Förutsättningarna för en framgångsrikkamp mot arbetslösheten förbättras. EGs allt djupareintegration innebär möjligheter att bedriva en mersamordnad ekonomisk politik över nationsgränserna för attbekämpa arbetslösheten. Denna möjlighet vill visocialdemokrater ta tillvara.Risken för att arbetslösheten inom EG ävenfortsättningsvis kommer att ligga på en hög nivå äremellertid stor. Särskilt lågutbildade och personer utanyrkeserfarenhet kommer att drabbas av omvandlingen.Kvinnor, ungdom och invandrare i första hand. Storagrupper får svårigheter att komma in på arbetsmarknaden.Den sociala utslagningen kan komma att öka.Den sociala dimensionen''Den sociala dimensionen'' betecknar i EG-sammanhang de åtgärder som är nödvändiga för att stärkalöntagarnas position i den nya öppna inre marknaden.Begreppet utgår således från löntagarnas situation och blirdärmed snävare än när vi i vårt land talar omvälfärdspolitik, vilket syftar till förbättrade villkor församtliga medborgare.Välfärdspolitiken i vid mening är ett nationellt ansvar.Även EG gör satsningar genom strukturfonderna till stödför utsatta grupper. Prioriterade grupper i dessasammanhang är ungdomar, kvinnor, äldre, boende i vissaregioner samt fattiga medborgare. För Europassocialdemokrater är det av största betydelse attvälfärdspolitiken förs framåt.Den hårdnande konkurrensen förstärker kraven påföretagen att förbättra sitt kostnadsläge. Det finns en riskatt företag kommer att lokalisera sig till länder där defackliga rättigheterna är svaga, kraven på en godarbetsmiljö mindre, lönerna lägre och arbetsvillkorensämre. Denna snedvridning av konkurrensvillkorenbetecknas av de europeiska fackliga organisationerna som''social dumping'', ett begrepp som också övertagits av EG-kommissionen.Eftersom företagen blir allt lättrörligare och kan flyttamellan länder med olika villkor kan det innebära att det blirallt svårare att finansiera socialförsäkringssystemetantingen det sker via skatter eller genom avgifter. Denekonomiska och monetära unionens krav på en strambudgetpolitik riskerar att leda till ytterligare påfrestningarpå trygghetssystemet i flera EG-länder.När företagen blir transnationella urholkas ocksåmedbestämmandet.