mot · GF02A805 · 1992-01-27 00:00:00 — Om det kommunala bostadstillägget skallförstatligas kommer det att underlätta genomförandet avgrundpensionen.FöräldraskapDelad föräldraledighetI ett land som har den högsta andelen förvärvsarbetandesmåbarnsmammor, måste barnen även bli pappornas ocharbetsgivarnas angelägenhet.Kvinnorna är en viktig resurs för arbetsmarknaden.Många kvinnor är högutbildade. Det innebär helt nyavillkor i yrkesliv och familjeliv för både kvinnor och män.För att kunna kombinera föräldraskap ochförvärvsarbete minskar kvinnor sin arbetstid när barnen ärsmå. Männen däremot ökar sin arbetstid.Trots rätten till ledighet i samband med barns födelse ärpappornas totala andel av föräldraledigheten under 10procent. Visserligen har procentsatsen ökat något under detsenaste året men fortfarande sitter de gamla inställningarnakvar att det är mamman som skall vara hemma.Papporna behöver också vara hemma framför allt förbarnens skull. Den första nära relationen med barnet ärmycket viktig för att grundlägga en djupare och varaktigkontakt mellan förälder och barn. Inte minst behöverpojkar en manlig förebild.Kvotering av föräldrapenningen har diskuterats. Ensådan regel som anger att föräldrapenningen skall delasmellan föräldrarna skulle underlätta för papporna att fånära kontakt med sitt barn. Det skulle också underlätta förmannen att få förståelse för pappaledigheten avarbetsgivare och arbetskamrater.Vi vill nå detta resultat på frivillighetens väg i förstahand. Regeringen anvisar nu medel förinformationsinsatser för att öka uttag av föräldrapenning,vilket vi välkomnar.BarnomsorgFör att kunna förena förvärvsarbete och föräldraskapkrävs att omsorgen om barnen kan ordnas på ett bra sätt. Vibetonar vikten av att valfrihet måste finnas så attföräldrarna själva kan välja den barnomsorg som passardem och barnen bäst. Därför skall olika alternativ ibarnomsorgen underlättas. Ett första steg har tagits genomatt det nu utgår statsbidrag till privata daghem ochfritidshem på samma villkor som kommunala. En välfungerande barnomsorg är en tillgång.Lösningar i kooperativ form är också bra alternativ.För att få en reell valfrihet och rättvisa inombarnomsorgen måste ett vårdnadsbidrag införas.Idag står av förskolebarnen utanförsamhällets barnomsorg. Därmed får de inte del av de nästan20 miljarder kronor som barnomsorgen kostar.Föräldrar med små barn behöver förkorta sin arbetstid.I praktiken är det kvinnorna som arbetar deltid, igenomsnitt . Vårdnadsbidraget skautbetalas till alla barn, vilket bl.a. ger ekonomiskkompensation för en förkortad arbetstid. Bidraget kanockså användas till att betala en del av den egnabarnomsorgen i eller alternativ regi.Målsättningen är att hela statsbidraget fördelas ut direkttill föräldrarna för alla barn från till skolstarten. Vigläds nu åt att regeringen uttalat att ett första steg motvårdnadsbidrag ska införas under mandatperioden.Kvinnors hälsaI folkhälsorapporten, som lämnades , kan avläsasatt det är kvinnorna som står för de ökade sjuktalen. Derasohälsotal har ökat medan männensökat med knappt två. I detta ohälsotal ingår sjukfrånvaro,frånvaro på grund av arbetsskador och förtidspensionering.Under perioden med små barn är inte kvinnor mera sjukaän jämförbara grupper utan barn. Den stora frånvaronunder dessa år beror till största delen på vård av barn. del av sjukskrivningarna beror också på att mångagravida sjukskrivs under den senare delen av graviditeten. ''Det är kaos på livets trappa,'' säger fil . ''De unga kvinnorna skall under några få korta år hinna medbåde arbete, barn, socialt umgänge, föräldrar och mycketannat.'' Den svenska kvinnan föder flera barn än någraandra i , 2,1 barn per kvinna.När kvinnor når 45-årsåldern börjar deras''marknadsvärde'' avta. Att söka tjänst är intelätt. Enligt den biologiska klockan borde det vara tvärtom.Det är efter menopausens inträde som kvinnan kommer ini ett lugnare liv. En hög förvärvad kompetens och med godvana att vara arbetsledare.Att trots detta inte duga på arbetsmarknaden leder tillatt många kvinnor drabbas av frustrationssymptom. I deunga åren rädslan att inte hinna med och räcka till och ihögre åldrar att kunna ge så mycket och inte varaefterfrågad.Sjukvården har ännu inte förstått de symptom som dessapåfrestningar ger. Sveda och värk, svettningar och oro gerinte en diagnos som tilltalar en vetenskapligt utbildad läkaremed till sitt förfogande för dennapatientgrupp. Det ligger då nära till hands att i densituationen förskriva lugnande läkemedel medbensodiazepiner: Valium, Rohypnol och liknande preparat.Utan rätt uppföljning och efter en snabbt ställd diagnosdämpas ångest och sömnlöshet. Problemen finns kvar ochkan i många fall fördubblas när läkemedlen ger ettberoende. Kvinnors problem tas inte påallvar inom sjukvården. Det finns inga vårdgarantier pådessa diagnosgrupper.Vi anser att resurser och forskning i högre grad skallinriktas på sjukdomar som drabbar kvinnor mest. Iläkarutbildningen bör kvinnornas sjukdomsbild ochbakgrund även tas med i ökad utsträckning. Samtidigtmåste arbetslivets och samhällets inställning till kvinnor ioch utanför arbetslivet förändras. Det borde varasmåbarnsföräldrarnas rätt till en ekonomiskt fördelaktigsituation som gör det möjligt att leva något lugnare närbarnen är små. Vårdnadsbidraget ger en ökad möjlighet lugnare tillvaro för kvinnor med små barn.Kvinnor står nära livet och förstår sambanden mellandagens livsstil och den miljö vi lämnar efter oss tillkommande generationer. Kvinnor vet också hur viktiglivsstilen är för hälsan och hur angeläget det är att livsmedelär fria från giftiga kemiska tillsatser. Självklart ska sammahöga kvalitetskrav ställas på de livsmedel som importeras,som de livsmedel som produceras i landet. Livsmedel somproducerats på ett sätt som inte är tillåtet i ska intefå lov att importeras.Kvinnors missbrukAtt förebygga missbruk måste påbörjas redan iungdomsåren. Genom ökade informationsinsatser till ungaflickor och med ett arbete för att öka deras självförtroendeskapas möjligheter till ett drogfritt ungdomsliv.Kvinnornas förbättrade ekonomi och inträde iarbetslivet med alla de pråfrestningar det innebär har givitsom resultat ett ökande antal kvinnor med alkoholproblem.Ofta döljs detta att adekvata åtgärder kansättas in alldeles . Här måste alkoholkommissionensarbetsuppgift vara att föra fram kvinnornas situation. Dettaskall också ske enligt de direktiv som fastlagts förkommissionens arbete.Den traditionella alkoholistvården har misslyckats närdet gäller vård av kvinnor. Kvinnor mår bättre om vård gesi vårdenheter där endast kvinnor finns. Vi kräver att dettaföljs upp med ökad forskning och flera projekt som syftaratt ge dessa kvinnor ett adekvat omhändertagande. Oftafinns det även flera familjemedlemmar som behöver varamed i det behandlingsarbetet. Främst barnen far illa i hemmed missbrukande föräldrar. Vi hälsar med glädje attcenterns tidigare krav på en särskild belysning av dessabarns situation skall genomföras.Graviditetstiden och den tid som barnen ammas börockså vara alkoholfria. Mödravårdscentralensförebyggande arbete får därför inte försämras i denförändrade sjukvårdsorganisationen med primärvårdensinriktning på husläkarsystem. Tvärtom behöver justmödravårdens resurser för att förebygga och spåra missbrukförstärkas.Våld riktat mot kvinnorDet vanligaste våldet är det gömda och osynliga, det våldsom sker inom hemmets fyra väggar. Det utgör en stor delav det totala våldet. blir en kvinnaslagen. våldtas en kvinna. Igenomsnitt misshandlas en kvinna till döds av sinman, före detta man, fästman eller sambo.Kvinnor måste ha rätt att leva sitt liv utan fruktan förvåld och övergrepp. Att förhindra våld mot kvinnor ochskydda, stödja och hjälpa de kvinnor som utsatts förmisshandel och sexuella övergrepp är en viktigjämställdhetsfråga. I budgetpropositionen läggs fleraförslag i syfte att stärka skyddet av kvinnor, men flerinsatser krävs.Försöksverksamhet med livvakt åt särskilt hotadekvinnor kommer till stånd. Vi vill komplettera detskyddet så att polisen speciellt bevakar och kontrollerarmännen, som förföljer kvinnorna.Kvinnor som utsatts för våldsövergrepp har olikahjälpbehov. Det kan gälla såväl medicinsk vård som socialtoch psykologiskt stöd. Förslag har framfört frånKvinnojourernas riksorganisation om inrättande avmottagning för våldtäktsoffer. Våldtäktsmottagningar finnsredan i många länder bl.a. i och . Behovet av envåldtäktsklinik i bedöms som stort ochigångsättandet av en sådan skulle utgöra ett viktigtkomplement till hälso- och sjukvården.Kvinnojourerna är en mycket stor tillgång för dedrabbade kvinnorna. Tyvärr har jourerna länge haft småresurser till sitt förfogande. Därför är det bra med åretsmedelstillskott, som kommer att underlätta för den lokalakvinnojoursverksamheten. Det är nu nödvändigt att ocksåkommunerna ger jourerna stöd och hjälper till medexempelvis lokaler och utbildning. Samhället har ettgemensamt ansvar att sörja för att tillräckliga resursertillförs kvinnojourerna.Svenska undersökningar visar att skrämmande mångabarn utsätts för incest. Både pojkar och flickor drabbas,dock flest flickor. Olika undersökningar pekar på att upp tillvart tionde barn kan ha utsatts för incest. Preskriptionstidenför olika sexuella övergrepp varierar beroende på hur långtstraff man kan få för brottet. Våldtäkt och sexuelltutnyttjande av minderårig har preskriptionstid.Sexuellt umgänge med barn ger upp till fängelse ochpreskriberas . Eftersom det kan dröjamånga år innan barn, som utsatts för dessa former av brott,vågar anmäla vad de utsatts för, bör preskriptionstiderna sesöver i syfte att förlänga dem.Övergreppen på barn får ofta förödande konsekvenserför barnens utveckling och kan bidra till att de själva blirsocialt störda och ofta i sin tur misshandlare ochmisshandlade. Terapiinsatser bör sättas in så fort sommöjligt. Självklart skall incestoffren få sina terapikostnaderbetalda.Flera av de kvinnor som prostituerar sig har blivitutsatta för sexuella övergrepp i barndomen. Mångaprostituerade lider av självförakt, har allvarligadrogproblem, lever i social misär och några är dessutomHIV-smittade. För att stödja och hjälpa dessa kvinnor tillett drägligare liv krävs förutom omfattande sociala insatseratt könsköparna, dvs. kunderna, kriminaliseras.En liten del av samhällets och polisensbrottsförebyggande och brottsbekämpande insatser går tillatt värna kvinnofriden. Så t.ex. avsätts åtskilliga miljoner krför att bevaka ordningen vid kommande fotbolls-EM.Miljarder satsas på att rehabilitera gärningsmännen, medanett fåtal miljoner går till brottsoffren. Några enstakamiljoner ges t.ex. till kvinnojourerna. Det är mycketangeläget att en utvärdering kommer till stånd om hurfördelningen av resurser sker mellan olikabrottsförebyggande och brottsbekämpande insatser frånsamhällets sida. Vi anser att mer resurser börsatsas på kvinnofrid och på brottsoffren.För att kunna finansiera en del av ovanstående förslagsåsom bl.a. våldtäktsmottagning och betaldaterapikostnader , bör en centralbrottsofferfond tillskapas enligt belgisk modell. Den går utpå att de medborgare som begår brottsliga handlingar ochdöms enligt eller specialstraffrätten har attlägga till en central brottsofferfond. Fondens medelskulle i lämpligen kunna administreras avBrottsskadenämnden. Medel ur fonden bör få användas tillatt finansiera hjälpoch stödinsatser för brottsoffer. Medelbör också kunna användas för behandlingsinsatser för attförhindra återfall bland kända gärningsmän. En lokalfrivårdsmyndighet bör få ansvaret för att betalning sker.Regeringen bör utreda frågan.Utbildning, forskning, kulturFlickor och pojkar måste kunna utvecklas efter sinaspecifika förutsättningar. Regeringen har ibudgetpropositionen uppmärksammat betydelsen av attstärka strävandena mot en jämställd skola. Även i de nyadirektiven till läroplansgruppen betonas detta. För att nå ditkrävs aktiva insatser. Forskning kring detta måste stärkas.Lärarna måste få kunskap i utbildning och fortbildning.Rektorsutbildningen måste uppmärksamma flickornasunderordnade ställning i skolan. Ett pedagogiskt ledarskapkräver kunskap om dagens förhållanden och hur man kanmotverka att hälften av eleverna missgynnas.Åtgärder behöver vidtas för att stärka flickornasställning i skolan. Flera undersökningar, bl.a. av ElisabethSundin, forskare vid , har visat attflickorna får mindre av lärarens tid. Medan pojkarna fårupp emot får flickorna nöja sig med 30. Pojkarnafår mera hjälp, fler frågor och mer uppmärksamhet överhuvud taget. Flickorna får vänta. Resurserna för elever medsärskilda behov går också till största delen till pojkarna.Pojkarna lär sig tidigt att de kan styra och påverka sinomgivning medan flickorna lär sig att de inte kan det.Flickorna får tidigt signaler som säger att det är bra attvara snäll och försynt och att deras kunskaper och tankarär mindre värda. Skillnaderna grundläggs redan i förskolan,förstärks i skolans låg- och mellanstadium och märkstydligast på högstadiet. Ämnesuppdelningen markeras ochhelheten blir otydlig. Skolan legitimerar pojkarna medanflickorna lär sig att deras roll är underordnad.Skolan har ett stort ansvar att i den sex- ochsamlevnadsundervisning som skall ges ta upp och förstärkaflickornas självförtroende och självkänsla. De lärare somansvarar för undervisningen måste ha goda kunskaper ochutbildning/fortbildning samt vara lämpade för uppgiften.Läroplanskommitténs nya direktivJämställdheten ställs på undantag i de nya direktiven tillläroplanskommittén. Där föreslås nämligen atthemkunskap, slöjd och barnkunskap inte längre börbetraktas som obligatoriska ämnen i utan ingå ielevens fria val. Vi anser att i ovannämnda ämnen utvecklaselever till kompetenta beslutsfattare i frågor som rör derasvardagsliv. Vardagen rymmer många beslut som äravgörande för överlevnad, produktivitet och livskvalitet.Så ger t.ex. hemkunskapsämnet ungdomar denhandlingsberedskap som det framtida samhället kräver. I''företaget'' hushållet omsätts 300--500 miljarderkronor och det motsvarar cirka . Iämnet slöjd utvecklas motoriken och detta ämne såväl somhemkunskap och barnkunskap främjar jämställdhetenmellan flickor och pojkar. Vi anser att hemkunskap ochslöjd bör fortsätta att vara obligatoriska ämnen pågrundskolan.Ett aktivare långsiktigt arbete för att minska dekönsbundna yrkesvalen måste genomföras. Det är viktigtatt även flickor får goda förebilder, exempelvis genom flerkvinnliga skolledare.HögskolanIdag är det ungefär lika många kvinnor som män somstuderar vid högskola. Linjevalen är däremot mycketkönsbundna vilket måste motverkas. Utvecklingen av demindre högskolor, satsning på bredare linjeval och flerämnen skulle gynna kvinnorna. Ett system med studielön,dvs. ett beskattat bidrag , kan underlättaför kvinnor att skaffa sig högre utbildning.Fler kvinnor i forskningenDet behövs fler kvinnor inom all forskning. En ökadandel kvinnliga forskare leder till att inriktningen påforskningen breddas och därmed ges en bättre belysning avviktiga samhällsfrågor. Ett förbättrat stöd tillforskarstuderande har en avgörande betydelse för att flerkvinnor ska kunna ägna sig åt forskning. Brist på bostäderoch barnpassning kan också utgöra hinder som kräverinsatser.Idag satsas allt mer på vidareutbildning direkt viaföretagen där man arbetar. Det är självklart att det tillstörsta delen är männen ''i karriären'' som får sin utbildningbekostad av arbetsgivare.Kvinnors vilja att studera bör stimuleras.Vuxenstudiestödet måste ses över. Det bör utformas så attdet svarar mot de faktiska behoven.Idag är vuxenstudiestödet knutet till sjukersättningenvilket innebär att lågutbildade, ofta kvinnor, inte kanstudera. Stödet täcker inte de ökade kostnaderna. För attunderlätta för de studerande måste också kollektivaansökningar för stöd till korttidsstudier godkännas.Kultur och folkbildningVi anser att kulturutbud ska finnas på nära håll för attberika vardagen för de många människorna och för att geandra dimensioner åt tillvaron. Kultur ska vara så utformadatt den stimulerar till engagemang. Likaså anser vi att allasom vill ska få möjlighet att förkovra sig. Här är för mångakvinnor studieförbundens verksamhet, studiecirklar ochkulturarrangemang en lämplig form. Likaså harfolkhögskolan en viktig roll som kulturbärare ochkulturförmedlare. För många kvinnor är det dessamöjligheter som gett vardagen innehåll.Därför inger förslag om enminskning av anslaget till folkbildning bekymmer. I allsynnerhet som alla utbildningsanordnare behöver aktiveraspå grund av det rådande arbetsmarknadsläget.Folkhögskolan har haft en stor tillströmningav arbetslösa till de allmänna kurserna.Studieorganisationerna å sin sida fyller ett viktigt behov,dels via cirkelverksamheten men också via den omfattandekulturverksamhet som bedrivs i studieförbundens regi. Vianser att regeringen bör se över den totala tilldelningeninom arbetsmarknad, utbildnings- ochfolkbildningsområdena och därmed den mest fördelaktigaekonomiska fördelningen av anslagen. Regeringen bör, omden finner det motiverat, återkomma till isamband med kompletteringspropositionen.KyrkanDet finns ett gammalt och väletablerat kvinnoarbeteinom kyrkan. Det är kvinnor, som ivrigast och mesthandfast stöttar missionen. Det är kvinnor, som oftast finnsmed i kyrkans barn- och ungdomsarbete och i arbete inomkyrkans diakonala engagemang. Det är i praktiken kvinnorsom bär upp kyrkans faktiska funktioner ochverksamhetsformer på lokalplanet. I kyrkoråd ochkyrkofullmäktige finns numera ofta en majoritet avkvinnor, men ju högre upp i beslutshierarkin man kommer,ju färre kvinnor finns det med. Det innebär risk för attkvinnoperspektivet och kvinnors speciella kompetens intebeaktas.Det dröjde ända till 1958 innan det blev tillåtet förkvinnor att prästvigas och för många av de kvinnor somnumera finns som präster i alla stift har det inneburit kampoch förödmjukelse. Få kvinnor har utnämnts tillkontraktsprostar och finns ingen kvinna som biskop.Det är viktigt att stödja och främja kvinnors engagemang ikyrkans mångskiftande sammanhang.Gör idrotten kvinnligareHälften av alla flickor och två tredjedelar av alla pojkari åldrarna idrottar. Idrottsrörelsen styrs avmän och verksamheten är anpassad till pojkars/mänsvillkor. Det slår idrottsrörelsen själv fast i sinjämställdhetsplan. Kvinnorepresentationen i alla centralabeslutande organ i hela idrottsrörelsen uppgår i genomsnitttill . I verksamheten finns alldeles för fåkvinnliga ledare och tränare. Det visar sig också att flickorofta slutar idrotta aktivitet.Flickors idrottsengagemang och insatser måsteuppvärderas. De skall inte behöva få de sämstaträningstiderna eller de sämsta planerna. Resurserna måstesatsas rättvist. Ett slående exempel är flickors storaridintresse. Ridsporten är efter fotbollen den störstaidrotten i räknat per aktivitet. Ridfrämjandet har175.000 medlemmar, varav 140.000 under , nästanuteslutande flickor. De här flickorna får betala dyra avgifterför sina ridlektioner. Kommunernas stöd är ofta lågt.Mycket pengar satsas på ishockeyhallar och fotbollsplanersom inte behöver betalas av dem som idrottar. Däremotnöjer sig kommunerna ofta med att gå i borgen när ett nyttridhus skall byggas. Kostnaden får sedan tas ut genom dyraavgifter av dem som rider.Idrottsrörelsen måste få stöd för att utveckla arbetet såatt fler kvinnor kommer med som beslutsfattare, tränareoch ledare. Då kan verksamheten utformas på flickorsvillkor och ge dem ett större utbyte av sitt idrottande.Det är viktigt att flickors verksamhet inomidrottsrörelsen får sin rättmätiga del av samhällsstödet.Vi föreslår att det sker en redovisning till överhur stor del av det statliga stödet som går tillflickors/kvinnors idrottsutövande.Dessutom föreslår vi, att av de budgetmedel som anvisastill 10 miljoner specialdestineras tillkvinnoidrott.Kvinnors inflytandeKvinnor organiserar sin tillvaro med hänsyn tillmänniskors behov och utifrån en helhetssyn. Men kvinnorserfarenheter och värderingar har alltför litet fått påverkautvecklingen i samhället.Av alla kommunalt förtroendevalda är 30 procentkvinnor och män. Olikheterna är dock storamellan kommunerna. Avhoppen från kommunalpolitikenär oroande. Framförallt är det ungdomar och kvinnor somslutar, ofta redan under den första mandatperioden. ''Förlorar kommunalpolitiken en ung kvinna förlorar denkanske även en småbarnsmammas insikt om ortensbarnomsorg, skolpolitik, bostadsbehov, trafiksituation,miljö och hälsovård m.m.''Demokrati är något som vi kämpat oss till, något sommåste utvecklas, växa och erövras om och om igen. Bara ien demokrati kan människor känna delaktighet i samhället.Det är en allvarig brist i vår demokrati att inte fler kvinnorfinns med där avgörande beslut fattas.Det politiska arbetet måste organiseras så att även ungakvinnor kan delta och finna det meningsfullt. Kortare ocheffektivare sammanträden, fastställda sluttider och ett merdecentraliserat beslutsfattande är några förslag.Trots att speciella insatser har gjorts för att ökakvinnorepresentationen inom beslutande organ harutvecklingen gått bakåt. Detta framstår klart efter senastevalet, som innebar en minskad kvinnorepresentation både ikommunerna och i . Kraftfulla insatser krävs föratt kvinnorepresentationen ska stärkas . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser för biståndpå befolkningsområdet,2. att begär att regeringen tillsätter enarbetsgrupp bestående av enbart kvinnor med uppgift attanalysera vad en harmonisering med EG kommer attinnebära för kvinnornas situation i i enlighet medvad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att målet är att alla skall fåmöjlighet till en arbetstid , vilket gerutrymme för en normalarbetstid på ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet med kortarearbetsdag,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flexibla arbetstider,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att värdet av det obetalda arbetettas med i nationalräkenskaperna,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utjämning av löneskillnaderna,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppmärksammande avpsykosociala problem,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en avvecklingsplan för amalgam,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar ijämställdhetslagen,11. att hos regeringen begär en översyn avlagen om arbetsskadeförsäkring, LAF, i enlighet med vad imotionen anförts,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsfondernas stöd tillkvinnors företagande,13. att beslutar att av länsanslagens projektmedel specialdestineras tillprojekt för kvinnor i enlighet med vad i motionen anförts,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om personalkooperativ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett godtagbart pensionsskydd,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på import av livsmedel,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande informationsinsatser för attförebygga drogberoende hos kvinnor,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande vårdmöjligheter för kvinnormed alkoholberoende,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande forskning och behandling avkvinnors sjukdomar,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkning av mödravårdensresurser,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om polisbevakning avgärningsmännen,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om våldtäktsmottagning,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om terapikostnader,24.