mot · GF02Fö34 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 SäkerhetspolitikenDet är slut. En dramatisk och positiv ändringi internationella relationer har inträffat i Europa.Sovjetunionen är upplöst och existerarinte längre. Tillbakadragandet av sovjetiska trupper ochupplösningen av har lett till en totalt förändradsituation i . Mycket kraftig konventionellnedrustning pågår, liksom kraftig nedrustning avkärnvapen.Något reellt militärt hot mot kan inte längreredovisas varken av ÖB eller regeringen.En ny säkerhetsordning för , baserad pågemensam säkerhet i stället för hot om ömsesidig förintelse,skrevs under i l990. Alla länder i Europajämte och har förbundit sig att lösa konflikterpå fredlig väg. Sakligt samarbete och växande ömsesidigförståelse har kommit att ersätta den tidigaremisstänksamheten och rivaliteten.Förutsättningarna för fredlig konfliktlösning och fortsattkraftig nedrustning är därmed unikt goda, något somavspeglar sig i NATO:s kraftiga minskningar -- mellan l990och l99l med l6,-- liksom och OSS mycketkraftiga minskningar som omfattar såväl militärutgifter somstyrkornas numerär.I propositionen speglas denna utveckling som mycketpositiv utifrån svensk säkerhetspolitisk utgångspunkt. Därsägs bl.a. att det överraskande storanfallet motCentraleuropa numera är avskrivet, att Natos och västsminskade militärutgifter kommer att bestå och följas avytterligare nedskärningar. Där framhålls också attRysslands möjligheter att attackera från hav elleröver land knappast finns längre och att de ryska styrkorna inorr är otillräckliga för mer omfattande offensivaoperationer.Att i detta läge realt öka de direkta försvarsanslagen iSverige med och göralåsningar för mycket kraftigt höjda försvarskostnaderdärefter i form av JAS delserie II, nya ubåtar och ytfartygoch nya stridsvagnar, går på tvärs med utvecklingen i heladet övriga . Den borgerliga regeringens avvikandepolitik i fråga om militära kostnader urholkar arbetet förgemensam säkerhet och nedrustning och ökarförsvarsutgifterna.Denna politik väcker förvåning och uppseende iomvärlden, där presenteras som ett land som gårmot strömmen i tider av internationell avspänning ochnedrustning.Regeringen har i propositionen inte kunnat redovisanågra hot som motiverar dessa kraftigt höjda militäraanslag. Att motivera den med instabilitet och osäkerhet ärinte heller godtagbart. Det är svårt att sia om framtiden,men det minst troliga framtidsscenariot är dock att världenom liknar den värld som det nuvarande svenskaförsvaret byggs upp för; det kalla kriget.Det slut gör det möjligt att frigöra enormaresurser -- pengar, människor och materiel, som fortfarandeär nerplöjda i överdimensionerade militärapparater. Likaviktigt är att det kan frigöra många människors tankar somhar fjättrats av steril konfrontation.Det finns emellertid en risk att social oro, etniska ochnationella motsättningar, fattigdom, protektionism,handelskrig och miljöförstörelse skapar nya oroshärdar ochkonfliktrisker i det nya . Men de kan inte mötas medmilitära metoder. Ekonomisk utveckling, försvar avmänskliga rättigheter och miljösatsningar är i ställetinstrumenten.Inom den militära sektorn finns adekvata resurser såvälinom infrastrukturen som inom den militära forskningen,katastrofberedskap etc., som kan användas för att skydda,förbättra och återställa förstörd miljö. Detta har utvecklatsi motion Fö 3l3. I ett läge där en förändring och minskningav fredsorganisationen genomförs, bör regeringen övervägahur motionens internationella förslag kan överföras påSverige. Detta bör ges regeringen till känna.En kraftig satsning på uppbyggandet av deösteuropeiska länderna skulle minska den sociala oron ochdärmed minska instabiliteten och de framtida hoten.Sverige bör därför framöver avsätta ytterligare medel föruppbyggnaden av de östeuropeiska länderna. Detta bör gesregeringen till känna.Däremot finns ingen anledning att realt höja de militäraanslagen. Vår slutsats är att den ekonomiska ramen för detmilitära försvaret kan hållas oförändrad i jämförelse meddagsläget. bör därför avslå propositionensförslag om en ökning av försvarsramen med 7,3 miljarderkronor under femårsperioden.Sverige bör också vara aktiv i att stötta FN i dess nyakommande roll. Att förebygga regionala konflikter och attbidra till att de globala miljöhoten avvärjs är nya uppgiftersom FN måste ägna sig åt. Förslagen i Stockholmsinitiativet''Gemensamt ansvar inför 1990-talet'' och i omhur militära resurser kan användas till civila strävanden föratt skydda miljön, båda tillkomna på svenskt initiativ, måsteförverkligas. Detta bör ges regeringen till känna.Det militära försvaretDen tidigare försvarsplaneringen utgick från hotet omett utdraget invasionskrig till följd av en stormaktskonflikt.Den politiska och säkerhetspolitiska utvecklingen i Europahar gjort detta scenario inaktuellt.Den framtida försvarsplaneringen måste istället utgåfrån den nya situation som framförallt de radikaltförändrade relationerna mellan stormakterna medfört. Detsvenska militära försvaret behöver mot denna bakgrundinte byggas för att möta stora invasionsstyrkor ellerstorangrepp av format.Den instabilitet som finns i närområde ställerkrav på en ny typ av försvarstänkande. Det bästa sättet attförhindra att instabiliteten i vårt närområde utvecklas tillreella militära hot är att framförallt kraftfullt stötta denåteruppbyggnad som sker i de f.d. kommunistiska staternarunt Östersjön.Det militära svenska försvarets organisation måste utgåfrån den nya hotbild som står inför. Enligtregeringen och ÖB finns inget militärt hot riktat motSverige. Slutsatsen av detta skulle kunna vara att detmilitära försvaret därför kan avskaffas. Den instabilitet ochosäkerhet som finns i vårt närområde gör det docknödvändigt att upprätthålla ett militärt försvar. Det måstetill skillnad från tidigare ges en ny karaktär.Scenariot med ett stort invasionsanfall mot Sverigeavfärdas således som helt osannolikt. Om den rådandeinstabiliteten i vårt närområde skulle medföra snabbapolitiska omvälvningar är det andra typer av militära hotsom eventuellt kan komma att riktas mot Sverige.Den svenska försvarsplaneringen bör framöver utgå frånde förändrade säkerhetspolitiska förhållandena i vårtnärområde och den snabba vapenteknologiskautvecklingen.Av detta följer att vår nuvarande militäraförsvarsstruktur är föråldrad. I regeringens proposition drastyvärr inte de nödvändiga slutsatserna av det nyasäkerhetspolitiska läge som befinner sig i.Dimensioneringen av det militära försvaret utgårfortfarande från tanken om en framtida stormaktskonflikt.Regeringens förslag om att behålla 16-armébrigader är endel i detta tänkande.Även i förslagen om anskaffning av ny utrustningåterspeglas detta föråldrade tänkande. Regeringen villfortsätta satsningen på de gamla vapenplattformarna JAS,ubåtar och stridsvagnar. Detta trots att deras betydelse i enframtida eventuell konflikt kan förmodas bli ytterligt liten.Trots att regeringen föreslår att anslagsramen förförsvaret ökas med underplaneringsperioden kommer denna inte att räcka till.Alltför mycket har förts in inom för små ekonomiska ramar.Regeringens proposition är därför inte trovärdig. Hållerman fast vid allt det som ingår i regeringens plan kommerman med största sannolikhet att behöva tillföra väsentligtmer resurser.Vi anser det nödvändigt att nu göra en mer långtgåendeomstrukturering av den föråldrade fredsorganisationen.Antalet brigader inom armén bör i en första omgångminskas till 13. Beredskap bör finnas för ytterligareminskning av antalet armébrigader under slutet avplaneringsperioden. Marinen och flygvapnet bör ocksåminskas något mer än vad regeringen föreslagit.Vi vill också se en modell där den militärafredsorganisationen att ge plats för satsningarpå det civila försvaret och en aktivare säkerhetspolitik.Omstruktureringen bör inriktas mot ett ''lättare''försvarssystem. Fler och mindre försvarsenheter med bättreteknik vore på önskvärt.Propositionens förslag om inköp av nya stridsvagnar,inköp av ubåtar och utveckling av ubåt samt inköp av140 JAS-plan låser fast oss vid det gamlaplattformsförsvaret. Mot bakgrund av densäkerhetspolitiska och den tekniska utvecklingen inom detmilitära området är det ytterst tveksamt om detta är riktigasatsningar.StridsvagnarFörslaget om att importera nya stridsvagnar utgår frånföreställningen om en stormaktskonflikt och storanfall. Vadstridsvagnarna skulle användas till i en framtida eventuellkonflikt är mycket oklart. Erfarenheterna från Gulf-krigetvisar dessutom att denna vapenplattform har mycket svårtatt hävda sig mot den nya robot-tekniken. Enligt uppgiftskulle de planerade stridsvagnsinköpen kosta 6--9 miljarderkronor.Propositionens förslag om inköp av nya stridsvagnar bördärför avvisas.Ubåtar m.m.Regeringens förslag om att upprätthålla en ubåtsflottamed 12 ubåtar bygger också på det gamlaförsvarstänkandet. Dessa stora och dyra båtar har enbegränsad användning. Deras uppgifter kan skötas påannat sätt. bör därför uttala att nyinköp avubåtar avvisas och att inga utvecklingspengar bör ges tillubåt 2000.Mot bakgrund av den förändrade militära situationen iÖstersjöområdet kan sex robotbåtar läggas i depå ochbehöver således inte moderniseras.Detta innebär en besparing på minst 2 miljarder kronor.RobotarDet finns andra system som är bättre anpassade till deeventuella hot kan ställas inför . Ettutvecklat försvar med tekniskt avancerade robotar harmånga fördelar jämfört med de gamla vapenplattformarna.Ett robotförsvar möjliggör ett mer decentraliseratförsvar. Försvarsenheterna kan göras mindre och spridas utvilket försvårar för en eventuell fiende att snabbt slå ut vårtförsvar.Vi hyser dessutom oro för att regeringens satsning påvapenplattformar kan komma att tränga ut de mer flexiblaoch kostnadseffektiva robotsystemen.Ett utvecklat svenskt robotförsvar ökar möjligheternaatt försvara oss mot nya högteknologiska vapen.Vi ställer oss därför i princip positiva till utvecklingen . Det ekonomiska utvecklingsstödsom regeringen föreslagit får dock inte låsa oss för enframtida beställning av . av luftvärnsrobotar ska ske måste ekonomi ochtekniska kvalifikationer hos det svenska och andra på deninternationella vapenmarknaden tillgängliga robotsystemjämföras. Utgångspunkten för en beställning skall vara atttill billigaste kostnad få det mest avancerade robotsystemet.Detta bör ges regeringen till känna.TeknikutvecklingsfaktornKrigsmaterielinköpen bör kompenseras med inflationenmen inte med ett generellt högre påslag, såsom regeringenföreslår. Den så kallade teknikutvecklingsfaktorn om 2,8miljarder kronor avvisas därför.Förutom att förslaget är inflationsdrivande och innebärautomatiskt uppräknande av statsutgifterna medför den atten nödvändig omställning skjuts . Regeringensförslag bör därför avvisas.JASI propositionen redovisas att förseningarna ochfördyringarna är avsevärda för . Fram till denl/7 l992 beräknas endast 600 av behövliga 2 200provflygningar vara genomförda:Det ekonomiska och tidsmässiga läget inom projektethos är ansträngt. De verkligaupparbetade kostnaderna för typarbetet överstiger deförkalkylerade kostnaderna som betydandeförseningar föreligger. Industrins kostnader för attgenomföra projektet kommer att överskrida förkalkyleradslutkostnad med miljardbelopp.Kostnadsbedömningen om iprisläge februari l99l grundar sig på delserierna 1 och 2, dvs.l40 flygplan samt utvecklingen av JAS 39B.Därutöver framhålls i propositionen: ''Fortsattaflygplansleveranser efter delserie 2 förutsätts. ''Enligt ÖB bör JAS produceras i minst 300 exemplar föratt löna sig. det är minst 300 plan och inte bara l40flygplan som måste beställas, något som inteinformerats om och inte beslutat. Vid ett beslut om delserieII av JAS utan förbehåll binder sig således intebara för de redovisade utan förväsentligt högre kostnader.Propositionen redovisar också att det enligt föreliggandeofferter krävs ytterligare resurser till JAS, som bl.a. skalltas via intecknande av medel för perioden --1997 ochvia en eventuell export, något som är mycket ovisst.Enligt propositionen var ca 3 300 personer sysselsattamed . Sysselsättningsskäl får dockaldrig vara orsak till stora militära satsningar. Men då detofta har använts som ett av skälen för fortsatt militärflygplansproduktion kan det vara på sin plats att redovisavad de arbetsmarknadspolitiska kostnaderna skulle vara föralla de 3 300 anställda vid om detta avbryts.Om man godtar regeringens kostnadsberäkning för l40JAS-plan = ca , blir kostnaden peranställd och år l 000 000 kronor.Väljer man arbetsmarknadsutbildning kostar det perindivid 200 000/år, dvs. för 3 300 personer.Ett annat argument som använts är de stora spin-off-effekterna. Det är sannolikt att den militäraflygplansutvecklingen ger en del spin-off-effekter, särskiltdå för den civila flygplansutvecklingen, men generellt settär forskarna tämligen eniga om att direkt civil satsning geravsevärt större effekter än att gå omvägen över militärverksamhet.När JAS-beslutet togs under den borgerliga regeringenl982 sa socialdemokratin nej; förslaget vilade på bristfälligtunderlag. Socialdemokratin krävde att utöver vad som fråntekniska, ekonomiska och kommersiella synpunkter skulleingå i ett avtal som är godtagbart från statsmakterna bordeföljande villkor gälla för JAS:Inga löften om framtidaanslagsökningar för försvarsmakten får ske.JAS skallhålla sig inom i prisläge febr l98l, framtill sekelskiftet.Om allvarliga problem uppstår måstestaten ha rätt att avbryta projektet. Industrin måste ta eninte oväsentlig ekonomisk risk.Något nytt projekt förutveckling av flygplan är inte aktuellt efter JAS. Industrinmåste därför inrikta sig mot i huvudsak civil produktion.Skulle det vara möjligt med hänsyn till den militärpolitiskasituationen i vår omvärld att genomföra en nedrustning fårockså JAS givetvis omprövas.I den socialdemokratiska propositionen l983, då JASaccepterades, skedde det med åberopande av dessaförutsättningar.När beslöt att satsa på l982beskrevs det som ett litet, billigt svenskt alternativ till dyrautländska stridsflygplan. har kostnaderna ökatdrastiskt. Industrigruppen har begärt ett högre pris äntidigare avtalat för att bygga delserie 2. Men i avtalet mellanstaten och industrigruppen från l982 finns ett ''takpris'' sominte får överskridas för delserie 2. Den första delserien om30 plan skall enligt avtalet levereras till ett fast pris. Omdetta kommer att ske i enlighet med uppgjort kontraktåterstår att har inte uppfyllt villkoren ikontraktet och projektet har redan vida överstigit dekostnadsramar som avtalats.Också när det gäller detta stora militära projekt innebärregeringens politik att tar beslut som starkt skiljersig från världen i övrigt. I flera länder avbryts sådanaprojekt med hänvisning till den nya säkerhetspolitiskasituationen. I stället livstidsförlängs de flygsystem man har.USA, och är länder som stoppat stora nyaflygplansprojekt.Sveriges flygvapen, som är ett av största ochstarkaste, består huvudsakligen av Viggenplan, somenligt teknisk expertis kan förlängas och användas långtfram . På samma sätt som teknik nuförs in i Draken, borde kunna livstidsförlängasgenom att den nyare teknik som JAS-planet har, införs vidden pågående modifieringen av Viggenplanen. Den sistaViggen levererades så sent som sommaren l990. Viifrågasätter behovet av att nu köpa nya plan utöver de 30JAS-plan som redan beställts.Vi finner det såväl samhällsekonomiskt somförsvarsekonomiskt oacceptabelt att återigen skrota fulltanvändbara flygplan. Enligt DN-debatt l2/l2 l990 hävdar enav kunnigaste försvarspolitiker att om vi ''avstårfrån att återigen skrota fullt användbara maskiner sjunkerbehovet av fram från de l40flygplanen till omkring 80. Därefter behövs en fortsatttillförsel av omkring l2 plan i stället för l8. ''Vi hävdar att denna tillförsel inte behövs. Genom attavstå från att skrota fullt användbara flygplan och inteersätta dem med nya, dröjer det ända till år 20l5 innanSveriges flygvapen är nere i l20 plan. Det motsvarar detantal plan som , och tillsammanshar. Lägger man till de redan beställda 30 JAS-planen,behövs inga ytterligare nya plan förrän senare.I stället bör det utredas vad en livstidsförlängning avViggen innebär i form av kostnader och livslängd. Detta börges regeringen till känna.Genom de satsningar som staten gjort på civilflygindustri är marknadsledande i påmindre passagerarplan och har 2/3-delar av marknaden.Den civila flygsektorn har inneliggande order på över 30miljarder kronor och sysselsätter över hälften av . Enligt är nu den civila flygindustrin så stor() och väletablerad att den kan överleva utan stöd frånden militära flygtillverkningen.Till detta kommer att det inte kan anses försvarbart attfortsätta med ett miljardslukande JAS-projekt i ett läge, närdet generella välfärdssystemet kraftigt försämras och närkvalitén skärs ner inom barnomsorg, äldreomsorg,vuxenutbildning och sjukvård.Beslut om fortsatt stora vapenprojekt skulle ge enfelaktig signal till omvärlden att inte tänker delta iden freds- och avspänningsprocess som pågår. Signalen frånSverige bör i stället vara att inte låsa fast stora resurser förlång tid framöver i ett militärprojekt, som tillkommit underdet period.Vi säger inte nej till ett flygvapen. Ett kvalificerat sådantfinns till långt fram , som vi också redovisat imotionen. Men vi säger nej till ett miljardslukandeflygprojekt, som varken säkerhetspolitiskt ellersamhällsekonomiskt kan motiveras.Vi säger därför nej till delserie två av JAS.VapenexportSom framgår av propositionen ärkrigsmaterielexportutredningens betänkande förnärvarande föremål för övervägande inomregeringskansliet. Regeringen avser att senare i åråterkomma till med förslag till ny lag påkrigsmaterielområdet. Mot bakgrund härav vill vi nu nöjaoss med att markera vår principiella hållning, men avser attåterkomma med en eventuell motion då propositionföreligger.Lagen om utförsel av krigsmateriel bör skärpas.Erfarenheterna från exempelvis händelserna i Jugoslavienoch bekräftar behovet av såväl kraftigskärpning av svensk lagstiftning som internationell kontrollav all vapenöverföring.Vidare bör svensk försvarsindustri försäkra sig om attsvensk lagstiftning kan efterlevas vid försvarsindustrielltsamarbete med andra länder. Villkoren för detta börlagfästas.Regeringen bör i sin kommande proposition tillriksdagen framlägga förslag härom.CivilförsvaretSäkerhet och försvar är inte enbart en fråga om militärstyrka. Vi har i motionens inledning pekat på vikten av ettaktivt utrikespolitiskt agerande. En annan viktig del itotalförsvaret för att värna vårt oberoende är civilförsvaret.Propositionen är här mycket svag. Regeringens politik gårut på att begränsa det civila försvarets uppgifter. Det äranmärkningsvärt mot bakgrund av de kunskaper om detcivila samhällets sårbarhet som vunnits under 1980-talet.Civilförsvaret måste stärkas för att kunna möta civila hotoch katastrofer.Hela kommunaliseringen av civilförsvaret äventyras avregeringens bristande intresse. Kommunerna åläggsuppgifter utan rimlig kompensation. Ledningscentralernaska få i statsbidrag, men till exempelreservaggregaten, där behovet uppskattas till 1 miljardkronor, får endast i stöd. Tillspetsat kandet uttryckas som att regeringen satsar på ledning men intefolkets överlevnad. Det behövs en rejäl satsning påkommunernas praktiskt civila beredskap.Bristen i propositionen måste rättas till.Regeringen bör skyndsamt återkomma till medförslag till förbättringar och vidareutveckling av det civilaförsvaret. Detta bör ges regeringen till känna.Ett ytterligare tecken på regeringens prioriteringar är attfrivilligorganisationerna på den militära sidan får ettkraftigt ökat stöd (F7-anslaget). Detta trots attorganisationerna minskar i medlemsantal och verksamhet.Fredsorganisationerna däremot har till och med fått ettminskat anslag (Utrikesdep F3-anslag). Det finns inga skälatt behandla de militära frivilligorganisationernaannorlunda.Arbetsmarknads- och regionalpolitiska konsekvenserRegeringens proposition innebär en neddragning avfredsorganisationen. Detta kommer naturligtvis att fåarbetsmarknadspolitiska konsekvenser. Såväl civilanställdasom militärt anställda kommer att mista sina arbeten.Dessutom är det inte osannolikt att ytterligare ett antalnäringar som baseras på den militära närvaron ocksåkommer att drabbas. Vårt förslag grundar sig påneddragning av ytterligare tre brigader samt en merbegränsad försvarsindustriell produktion varför problemenkan antas bli än större.Vår principiella utgångspunkt är dock att det aldrig fårvara arbetsmarknadspolitiska skäl som styrförsvarspolitiken. Ytterligare ett skäl till detta är att dearbetstillfällen som skapas av militär verksamhet är extremtdyra. Om man i stället satsar samma mängd resurser på civilproduktion av varor och tjänster får man ut ett betydligtstörre antal jobb.Det är av största vikt att orter med ett starkt beroende avmilitär verksamhet ges ett kraftigt stöd för omstrukturering.Om detta finns inga förslag i propositionen. Inte heller vidpresentationen av propositionen uppvisades något programför omställningsåtgärder i de regioner som drabbas hårdast.Vår tolkning är att regeringen här står utan idéer ellerlösningar.Vi anser det nödvändigt att i dagens lågkonjunktur ge ettgenerellt stöd till de regioner som drabbas avregementsnedläggningar. Beredskap bör också finnas attmed arbetsmarknads- och näringspolitiska åtgärder kunnautveckla näringslivsstrukturen på de orter och i de regionersom framöver kan påverkas av neddragningarna iförsvarsorganisationen.Resurserna för detta bör kanaliseras på sedvanligt sättvia AMS, utvecklingsfonder, lokala utvecklingsbolag,kommuner, landsting etc. Detta bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsl. att beslutar om en oförändrad ekonomiskram för det militära försvaret l992--1997,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kraftigt förstärkta civilasatsningar för att minska instabiliteten och den sociala oroni de östeuropeiska staterna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur militära resurser kananvändas för att rädda och återställa miljön,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till FN:s nya uppgifter,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av omstrukturering avdet militära försvarets fredsorganisation,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stopp för inköp av nyastridsvagnar, en besparing på 6--,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stopp för nya inköp av ubåtar ochstopp för stöd till utveckling av nya ubåtstyper samt att sexrobotbåtar läggs i depå och ej moderniseras, en besparingpå ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av robotförsvar,9. att beslutar avslå propositionens förslag omautomatisk uppräkning av anslaget till krigsmateriel utöverinflation om ,l0. att beslutar säga nej till delserie två av , dvs. att denna delserie ej skall upphandlas,ll. att beslutar att hos regeringen begära enutredning om livstidsförlängning av ,l2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpt vapenexportlagstiftningoch regler vid försvarsindustriellt samarbete,l3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra ochvidareutveckla det civila försvaret,l4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten avarbetsmarknadspolitiska åtgärder för att underlättaomställningsprocessen inom den militärafredsorganisationen.