mot · GF02Ub527 · 1992-01-27 00:00:00 — Ny lärarutbildning -- nya rekryteringsvägar till läraryrke Kunskapsförakt i nuvarande lärarutbildningOm man vill ha en kår av skickliga lärare är det viktigtatt ha en god rekrytering till yrket, en bra utbildning ochgoda fortbildningsmöjligheter. Nuvarande system lämnartyvärr mycket övrigt att önska. T.ex. har dessvärrelärarutbildningen inte blivit bättre ''reform''av grundskollärarutbildningen, snarare har mycket av detbästa i de tidigare utbildningarna försvunnit. Den nyautbildningen är också administrativt besvärlig och ger ensplittrad studiegång. Allmän pedagogik och didaktik hargetts stort utrymme på bekostnad av en mera konkret ochstadieinriktad ämnesmetodik.Lärare från yrkeslivet behövsDe nuvarande utbildningskraven utesluter också iprincip rekrytering av lärare från andraverksamhetsområden, t.ex. från näringslivet. Det är vårbestämda uppfattning att skolan skulle må mycket bra av attfå in lärare som kommer från yrkeslivet och som ofta harbåde djupare och aktuellare kunskaper än många av dagenslärare. Dessa saknar oftast helt arbetserfarenheter utanförskolvärlden. Detta skulle hjälpa skolan att bryta sig ur denförhållandevis avskärmade och isolerade värld som skolanofta utgör i dag.Reformering av lärarutbildningen?Besluten om skolstart , kommunernasfrihet att organisera skolväsende och nya läroplaner har igrunden förändrat förutsättningarna för lärarutbildningen.Den nya regeringen har glädjande nog också redan aviseratatt ämnesstudierna i lärarutbildningen skall fördjupas, vill renodla undervisningsämnena och upplösa NO-och SO-blocken samt att en väg till läraryrket skall kunnavara att man börjar med ämnesstudier och avslutar med denpedagogiska utbildningen. En reformering avlärarutbildningen är således förestående bara efterden senaste ''reformen''.Helt nytt system för lärarutbildning istället!Ny Demokrati vill inte bara reformera den nuvarandelärarutbildningen utan föreslår ett helt nytt system förlärarutbildning som i stora drag baseras på:Individualisering och specialiseringUtvecklingen mot individualiserad och årskursblandadundervisning måste prägla lärarutbildningen. De blivandelärarna bör kunna välja inriktning och specialiseringbetydligt friare än . I skolor utan årskursbundenorganisation i klasser finns det behov av lärare med olikaprofiler. Lärare bör också efter personliga kvalifikationerkunna tjänstgöra över de nuvarande stadiegränserna ochmellan olika skolformer.Allmän lärarutbildningGrundskollärarutbildningen måste förändras i riktningmot ett mindre obligatoriskt innehåll med ökademöjligheter till specialisering. En inriktning bör varaundervisningen -- sambandet medförskollärarutbildningen kan då utvecklas. En annaninriktning bör avse mellanstadiet och en tredje högstadiet.Härtill kommer specialisering på undervisningsområden,ämnen och t.ex. laborativ undervisning med stöd avdatorer. Dessa specialiseringar skulle kunna väljassuccessivt och som kommpletteringsutbildning föryrkesverksamma lärare. Fördelen med sådanaspecialiseringar är inte minst att ämnes- och stadieanpassaddidaktik och metodik får tillräcklig plats i utbildningen. Detinnebär också en välbehövlig konkretisering. Utbildningenkan med fördel göras varvad. Redan det första studieåretbör innehålla en terminslång period som lärarkandidat i enskola. Skolorna svarar helt för denna period.Lärarkandidaten deltar i skolans arbete och får ersättningför det. Därefter följer utbildning i högskolans regi medpraktisk tillämpning ute i skolor. Slutligen kommer denpraktiska utbildningen i en skola. Den sker helt i skolansregi och utformas som en handledd tjänstgöring.Ämnesorienterad utbildningGymnasielärarutbildningen bör givetvis ge direktbehörighet även på högstadiet. Ett flexiblare system börutvecklas som ger de studerande större möjligheter attkombinera ämnesinriktad och pedagogisk utbildning. Deskulle då inte behöva bestämma sig lika tidigt som för attbli gymnasie- eller högstadielärare eller om de skall välja ettannat yrke. En normal studieväg bör vara att påtraditionellt sätt först ta ämnesstudierna och därefter depraktiskt pedagogiska. De senare bör kombineras medbetald, tvåårig tjänstgöring i en skola. Denna studievägskulle också passa för personer med kvalificerande studie-och arbetslivsbakgrund som vill byta från en annanyrkesverksamhet till läraryrket.LärarlegitimationLegitimation bör ges tidigast efter två årslärartjästgöring i skola. Såsom är vanligt i andra länder kanen första utvärdering ske och en slutliglämplighetsprövning göras vid tvåårsperiodens slut. Detskulle borga för att lärarna håller en god standard och ökarespekten för deras professionalism -- vilket aktivt skullemedverka till att återge läraryrket den höga status det engång hade.Kvalitetskontroll -- censorerUtbildning behöver kvalitetskontroll (liksom all annanproduktion av tjänster och varor). En bra kvalitetskontrolluppstår delvis ''automatiskt'' i en framtida fri skola medkonkurrens oh valfrihet för elever, föräldrar och lärare.Denna kvalitetskontroll räcker emellertid inte. Vi villdärför att samhället har en övergripande kontroll genomcensorer.Högre lärarutbildningMånga lärare vill gå vidare med fördjupade studier inomett visst område. Studierna bör utformas så att de kankombineras med partiell tjänstgöring. Det måste också blimöjligt för lärare att fortsätta med forskarutildning tilllicentiats- eller doktorsnivå. Alla skolor behöver ett antallärare med djupa kunskaper inom sina specialområden,som kan bistå såväl andra lärare i utvecklingen avundervisningen som ''stjärnskotten'' bland eleverna. Iförskola och på lågstadiet behövs det t.ex. lärare medsärskild kompetens att undervisa i tal, läsning och skrivningoch grundläggande matematik. En sådan speciellkompetens kommer att krävas inom alla ämnes- ellerundervisningsområden.Nya lärarutbildningsinstitutionerSkolans utveckling och de ovan skisseradeförändringarna i lärarutbildningen kommer att kräva enavsevärd förnyelse av institutionerna för lärarutbildningen.När skolorna går mot en ökad individualisering och mer avlaborativa arbetsformer måste det få en motsvarighet ihögskolans arbetsformer. Nuvarande linjeorienteradeutbildning med lika studieprogrm för alla måste ersättas avindividualiserade studieprogram anpassade tilllärarkandidatens förkunskaper och individuella intressen.Våra skolor är mer betjänta av att få lärare med olikaprofiler och specialiseringar än lärare med dagens likriktadeoch ytliga utbildning.LärarkarriärLärarkarriären bör i första hand handla om att bli enbättre och mer erfaren lärare och få erkänsla för det. I dagär den enda egentliga befordringsmöjligheten att blistudierektor eller rektor -- dvs. att befordras bort frånundervisningen! Flera befordringsvägar bör öppnas, t.ex.en kunskapsmässig där studier och forskning leder fram tilllektorsbehörighet och kanske i slutänden en tjänst påhögskolan, en pedagogisk-diktatisk där lärarskicklighetenbelönas och ansvaret för den lokala lärarutbildningen kanvara målet, en utvecklande där framtagande av nyaläromedel och ny utrustning uppmärksammas osv. Varjeskola kommer att ha sina arbetsformer och sin organisation.Individuell lönesättningDet ovan anförda leder också fram till att lärare som villta på sig nya uppgifter och ett ökat ansvar självklart ocksåskall få stimulans och belöning i form av högre lön. Delärare som väljer att utveckla sin professionalism ochlärarskicklighet skall lika självklart få högre lön. Individuelllönesättning och individuell bedömning av den personligaskickligheten (där även eleverna får vara med och bedöma)är därför både nödvändiga och önskvärda lösningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en helt ny lärarutbildning ochnya rekryteringsvägar till läraryrket.