mot · GF02T544 · 1992-01-27 00:00:00 — SammanfattningBotniabanan är ett järnvägsprojekt som innebär enförlängning av Ostkustbanan från tillUmeå/och med framtida förlängning norrut.Botniabananstärker det för landet betydelsefulla,exportintensiva näringslivet längs ,skapar förbättrad kapacitet för godstransporter ochförbättrad tillgänglighet till de stora industrierna vidkusten,minskar störningskänsligheten för transportergenom samspel med stambanan,ökar samspelet mellanarbetsmarknaderna i regionen, vilket både ger effektivtresursutnyttjande och underlättar rekrytering,ökartillgängligheten till högre utbildning och forskning vilketstärker kompetensförsörjningen, särskilt avindustriorterna,ökar tillgången till ett brett utbud avkultur och övriga fritidsaktiviteter,är sammantaget klartsamhällsekonomiskt lönsam enligt Banverketsberäkningar,har i det längre perspektivet ytterligaresamhällsekonomiska potentialer genom att den blir enväsentlig länk med och nordvästra ,särskilt för godstrafik, men även för persontrafik.Exportintensivt näringslivNorra har hög exportintensitet.Nettoexportvärdet per anställd är högre änriksgenomsnittet. Skogsindustrin är starkt bidragande, med20 à i nettoexportvärde. Den bidrartill exempel med mer än tiofaldigt större nettoexportvärdeän tjänsteexporten. Den bygger på en successivt förnybarresurs och bildar i sig ett system från avverkning till fabrikoch vidare till kund. Detta kräver ett effektivttransportsystem. Även gruvindustri, förädling till järn ochstål samt verkstadsindustri bidrar med storanettoexportvärden, närmare 20 miljarder per år.Elektricitet nettoexporteras till övriga för nära 10miljarder . bidrar dessutom medturistiska värden både för besökare från övriga ochfrån andra länder.Förädlingsvärden per industrianställd i norra ärjämförelsevis mycket höga. Hela 13 Norrlandskommunerligger bland de 50 kommuner som har högst förädlingsvärdeper industrianställd! Den storstad som ligger bäst till,, ligger på 52:a plats (SCB 1989, SNI 2+3).Infrastrukturen i norra står sammantaget förhöga värden. Bostäder, arbetplatser, servicefunktioner,vägar, järnvägar, hamnar, flygplatser, vatten- ochavloppssystem etc har ett värde på i storleksordningen per person.Transportinfrastrukturen har dock fortfarande vissasystembrister, som vad gäller endast skullekosta ca per boende att åtgärda på sträckanSundsvall--. får utan denna strategiskainvestering ett allvarligt handikapp jämfört med övrigaSverige. Detta hänger samman både med systembristerna iinfrastrukturen och exportintensiteten. Med bättretransportkvalitet och bättre resestandard för personer längsNorrlandskusten skulle konkurrenskraften öka ytterligareför industrin, obalanserna skulle minska mellan de olikaarbetsmarknaderna och man skulle få förbättradtillgänglighet till högre studier och forskning, till nytta intebara för norra utan för som helhet.Botniabanan -- en systemkompletteringJärnvägsstandarden längs ärotillräcklig. Kurvrätningar krävs på Ostkustbanan upp tillSundsvall och i synnerhet på ----. Dessutom saknas kustjärnväg heltfrån i vidare norrut. Dessa systembristermedför kapacitetsproblem och otillfredsställandetransportkvalitet på stambanan mellan och ,som dessutom är ovanligt krokig och backig. Dessutom nåsinte betydelsefulla industrier längs kusten med järnväg.Buss och bil ger vidare inte tillräckligt korta restider fördaglig pendling, för arbete eller studier, inbördes mellan destörre kommunerna. Även tjänsteresorna hämmas av långarestider, men också av älgfara samt snörök vintertid.Botniabanan från till skulle eliminerade rådande kapacitetsproblemen för godstrafiken och skulledessutom reducera sårbarheten, eftersom ochStambanan kompletterar varandra. skulleockså ge tillgänglighet till de stora industrierna längskusten, där bland annat största massa- ochpapperskombinat, , ligger. Inlandets skogsbrukskulle erhålla bättre avsättningsmöjligheter eftersomBotniabanan skulle ge ytterligare direkta anknytningar tillindustrin och effektivisera transporterna. Genom dekortare transporttiderna förbättras vidare möjligheterna attflytta över godstrafik från landsväg (E 4) till järnväg.Dessutom skapas förbättrade förutsättningar för smidig,säker och miljövänlig persontrafik mellan de storakuststäderna, vilket möjliggör effektiva tjänsteresor,utjämnande arbetspendling samt resor till och från högreutbildning och forskning.Kapacitetsproblemen på stambanan kräver ytterligareett spår. Detta spår blir billigare och ger betydligt störresamhällsvinster om det läggs som en Botniabana längskusten. kalkyler visar, tvärtemot mångasfördomar, att persontrafiken på ger mycketstora samhällsekonomiska vinster. Persontrafikvinsternager ensamt samhällsekonomisk lönsamhet för projektet.Även godstrafiken ger betydelsefulla vinster. Metodiken föratt beräkna dessa vinster är, enligt , ännuoutvecklad och ett relevant beaktande av godstrafikentorde ge ytterligare samhällsekonomisk förstärkning avargumenten. Uppgradering av Ostkustbanan söder omSundsvall behandlas nu i långt gångna förhandlingar mellanstaten, kommunerna och länsmyndigheterna. Dennauppgradering är också klart samhällsekonomiskt lönsamoch projekten är inbördesförstärkande.Stambanan norr om /mot ochLuleå har bättre standard än söder om , medanHaparandabanan från via till Haparandahar låg standard. Kapacitetsproblemen ärsåledes inte akuta, men persontrafikunderlaget längs kustenUmeå--------är faktisktlika stort som från och söderut. Univeristetet i Umeåoch Tekniska högskolan i blirdagspendlingstillgängliga för mer än dubbelt så många somi dag. Det finns också längs denna sträcka relativt många,för landet betydelsefulla industrier. Man behöver därför iplaneringen hålla öppet för en förlängning av Botniabananfrån och norrut.Utvecklingen i det före detta stärkerytterligare argumenten för (vilket interäknats med i de samhällsekonomiska kalkylerna).Järnvägs- och väginfrastrukturen genom ochSverige torde komma att bli betydelsefull förutvecklingen i nordvästra . Industrin i ,liksom i och i torde också med förbättradtransportinfrastruktur få viktiga roller i samband medutvecklingen av den ryska ekonomin. är inte alltidlängst bort och inte heller norra . Det gäller därföratt konstruktivt ta tillvara lägesfördelar vi har.Sammanlänkningar är nu på gång mellan de finska ochryska järnvägssystemen, även i nordliga lägen. ViaKostamus och fanns sammankopplande banor understorfurstendömestiden. 1993 sammanbyggs återKostamusbanan i höjd med och planer finns attockså bygga samman Sallabanan. Härigenom kommerKolahalvön och Archangelskområdet samt ryska Karelenatt få gena kopplingar in i det finska och svenskajärnvägssystemet, vilket kommer att ge förutsättningar försvensk, finsk och norsk industri att bidra till förädling avrysk råvara, i form av mineraler, och skog. För ensådan utveckling är, förutom , ävenHaparandabanan en viktig men otillräcklig länk.Utvecklingen av Haparandabanan behöver därför sättas ini ett vidare nordeuropeiskt perspektiv.Samspel mellan regionerBotniabanan skapar starkt förbättrade möjligheter församspel mellan kommunerna längs ochman uppnår på detta sätt inbördes överlappande,sammanverkande regioner. Den med dagspendlingtillgängliga arbetsmarknaden ökar ofta till mer än detdubbla. För blir med utöver de30 000 arbetsplatserna i den egna kommunen omkring 70000 ytterligare arbetsplatser tillgängliga via dagspendling iUmeå och . Detta ger dramatiskt förbättradeförutsättningar för den vid dagspendling isoleradearbetsmarknaden i nås på ca trekvart vartill kommer engångtid på 5 à i . i ,som är en strategisk arbetsplats, och dessutom står förspecialistsjukvård för hela , nås från Övik också påtrekvart plus 2 à gångtid. och nårsmidigt och /. Den utvidgadeSundsvallsregionen blir över 200 000 invånare i storlek närman också räknar in ostkustbanekommunerna Hudiksvalloch . Högskoleenheterna i ochSundsvall får förbättrade möjligheter att betjäna sittomland och därmed även för önskvärd vidareutveckling.Östersund, och får med ochOstkustbanan avsevärt förbättrad tillgänglighet tillmarknader och utbud längs Norrlandskusten.Botniabanan ger sålunda möjligheter till störresamverkande regioner, utan att man behöver övergebefintlig infrastruktur och flytta människor ochverksamheter till redan stora stadsregioner. Detta innebärmycket stora samhällsekonomiska vinster och innebärockså att man skonar redan stora stadsregioner frånöverhettning, svårhanterbara miljöproblem och socialaproblem.Olika infrastrukturprojekt ses ibland som enbartinbördes konkurrerande. I realiteten är de olikatransportinfrastrukturerna ofta inbördes stödjande.Smidiga kopplingar järnväg--hamn ger förbättrademöjligheter för näringslivets godstransporter. Väg ochjärnväg kan samspela bland annat via combiterminaler, somger möjlighet att nyttja lastbilens yttäckande egenskaperoch järnvägens transportekonomiska och miljömässigafördelar på längre sträckor. Samordningsbehov ochsamordningsmöjligheter finns också för persontrafiken.Effektiva resecentra med för regionerna viktigalokaliseringar och med smidig sammankoppling mellantransportsystemen ger avsevärt högre resestandard ochdessutom förbättrad regional funktion. Viktiga start- ochmålpunkter inom från resecentrum behöver smidigtkunna nås med gång och cykel. Resecentrum behöverdessutom smidigt kunna nås med buss och bil för resavståndöver 1 à 2 km.Flyg och tåg behöver på också ta tillvarasamordningsmöjligheterna. Med framtida höghastighetstågkommer järnvägstrafiken att ta över stora delar avflygmarknaden inom landet medan flyget kommer att bliallt mer betydelsefullt på de längre avstånden inom landetoch till/från utlandet. För att denna ökade internationellaroll för flyget ska förstärkas är det av intresse att utvecklasamordnande flyg/tågterminaler i första hand för Midlanda,för /Övik och längre fram för //Boden.Sverige -- ett samverkande systemOlika regioner och olika kommuner har till stor del olikaroller. Vissa kommuner är exportintensiva. Andra harsärskilt framträdande roller för högre utbildning, forskningoch specialistsjukvård. Ytterligare andra har militärutbildning. Många kommuner i periferin har dessutom storbetydelse för råvaruutvinning, för elkraft och för rekreationoch turism.I ett framtidsperspektiv är det därför betydelsefullt attlandet ses som ett samverkande system. Bådestorstadsregioner och regioner i övriga delar av landetbehöver ges möjlighet att fungera på ett tillfredsställandesätt och härigenom att uppfylla sina viktiga roller i systemetSverige. En viktig förutsättning för god funktion äreffektiva transportsystem.Botniabanan är en för väsentligsystemutveckling. Den bidrar till långsiktigt godkonkurrenskraft i den exportintensiva industrin. Den bidrarockså till att arbetskraften i olika kommuner kan nyttjaseffektivt och till att man klarar den långsiktigakompetensförsörjningen.Investeringskostnaden på ca återbetalasungefär till det dubbla med samhällsekonomiska vinster.Botniabanan behövs inte bara för norra . Denbehövs också för att klara landets långsiktiga handelsbalansoch för att klara en god miljö för storstadsregionerna.Effektivare resursutnyttjande även på kortare siktAv ovanstående redovisning framgår att Botniabananger effektivt resursutnyttjande på den långa sikten genomeffektivitetsvinster för näringsliv, arbetsmarknader,utbildningssystem etc.Eftersom järnvägsinvesteringar, liksomväginvesteringar, i mycket begränsad omfattning påverkarhandelsbalansen är dessa investeringar mycket lämpligaunder en lågkonjunktur. Härvid kan nyttjas resurser somannars inte kommer till nytta. Anläggningsarbetskraft,anläggningsmaskiner, krossanläggningar inkl arbetskraft,slipersfabriker och rälsvalsverk inklusive arbetskraft etc kansålunda avsevärt mernyttjas.För att uppnå detta är det betydelsefulltatt fåtill stånd förprojetering av och för20 Mkratt få till stånd framtidsinriktadeinvesteringar på , elektrifiering avMellanselsspåret, triangelspår i och ny banamellan och Husumatt därefter den frånetapputbyggnadssynpunkt strategiska delsträckan blir byggdatt den avslutande deletappen upp tillUmeå byggs för att få fram den avgörandesamhällsekonomiska lönsamhetenatt slutligstandardhöjning utförs längs ÅdalsbananEfter att förprojektering av ochBotniabanan genomförts bör det utredas de fysiskaoch samhällsekonomiska förutsättningarna för enförlängning av norrut samt för uppgraderingoch eventuellt ny sträckning av Haparandabanan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en förprojektering avÅdalsbanan och kommer till stånd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behoven av att få tillstånd framtidsinriktade investeringar på ,elektrifiering av Mellanselsspåret samt triangelspår iMellansel,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behoven av att en Botniabanalängs kommer till stånd.