ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Fi74 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Äldreavgång -- arbetspensionMöjligheten att ta delpension, som den borgerligaregeringen ville ta bort, blev kvar. Detta är myckettillfredsställande för de äldre på arbetsmarknaden. Man harmöjlighet att trappa ner arbetstiden med acceptabeltbibehållen levnadsstandard.En annan fråga, som är mycket viktig för de äldre påarbetsmarknaden, är den s.k. äldreavgången. Denna typ avlösningar på problem har använts i stor utsträckning isamband med neddragningar av arbetsstyrkan påarbetsplatser, exempelvis i Bergslagen.Dessa avgångar bygger på att arbetstagare som nått 58,3års ålder, efter en period med arbetslöshetsersättning vid 60års ålder eller äldre, förtidspensioneras avarbetsmarknadsmässiga skäl. I samband med strukturellaförändringar av industrin och stora neddragningar av andraorsaker blir resultatet ofta att man hamnar på denna typ avlösningar. Det är önskvärt av många orsaker att manunderlättar möjligheterna till denna typ av uppgörelser.Det är inte rimligt att arbetstagare med över 40 årsyrkesverksamhet bakom sig, i många fall i ett tungt ochkrävande arbete, skall behöva känna otrygghet. Man kan isammanhanget peka på att man utomlands i många fall löstproblemet genom att sänka pensionsåldern ända ner till 50år i vissa branscher eller regioner.Vi upplever nu en situation även på den svenskaarbetsmarknaden, där extraordinära lösningar ärnödvändiga. Speciellt på orter med stor dominans av ettföretag, typ ''bruksorter'', blir problemen speciellt stora omföretaget reducerar arbetsstyrkan kraftigt eller lägger nerdriften.Enskilda personer och familjer, speciellt de yngre,drabbas särskilt hårt. Det drabbar också övrigt näringsliv,kommuner och serviceverksamhet.Vi kan se exempel på denna typ av svårigheter som växerfram i , där halva arbetsstyrkan på dendominerande industrin är varslad. Trots löften omskapandet av ersättningssysselsättning vid neddragningar,fattar nu de nya ägarna beslut om en halvering avarbetsstyrkan. kan arbetslösheten mycket väluppgå till . Därför stöder vi de insatser som görs för attkunna påverka företaget och dess ägare att leva upp till sinaåtaganden gentemot de anställda i Hagfors.Ett alternativ för de äldre kan emellertid vara att isådana situationer lämna arbetsmarknaden med en så passhög kompensationsnivå, att systemet blir attraktivt. Det börundersökas hur ett sådant system skulle påverkasamhällsekonomin. Det skulle ge möjlighet för en del av deyngre anställda att ha kvar jobben och tryggheten och detskulle innebära förkommunen, servicenäringen och annan verksamhet påorten.En förnyad prövning bör ske, med utgångspunkt i deresonemang som fördes i samband medpensionsberedningens betänkande i ämnet, för att vidareundersöka förutsättningarna för äldreavgångar eller s.k.arbetspension. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att underlätta möjligheterna föräldreavgångar.
mot · GF02Fi76 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Regeringen har i kompletteringspropositionen del IIavsnitt 5 samt i hemställan punkt 2 föreslagit attgodkänna inriktningen av ett nytt system för utbetalning avkommunalskattemedel.Det föreslagna systemet har stora förtjänster jämförtmed det nuvarande systemet med den s.k. tvåårigaeftersläpningen. Genom den föreslagna nya ordningen förberäkningen och utbetalningen av skattemedlen bör detvara möjligt att uppnå en mycket nära överensstämmelsemellan dels kommunernas budgetmässiga skatteinkomst,dels den kassamässiga utbetalningen och dels denkommunalskatt som skattebetalarna verkligen kommer atterlägga.Förslaget -- som i nuvarande läge får anses vara mer avkaraktären principförslag -- är således förtjänstfulltutformat men behandlar endast förhållandena förkommunerna och landstingen. Förhållandena som gäller förde kyrkliga kommunerna har inte närmare blivit belysta. Dekyrkliga kommunerna omfattas dock av sammaskattesystem eftersom församlingsskatten, enligt dengrundläggande regeln i l § kommunalskattelagen, är en avkomponenterna vid sidan av kommunalskatten ochlandstingsskatten.Redan principiella skäl talar därför för att ävenförsamlingsskatten betalas ut på samma sätt somskattemedlen till kommunerna och landstingen. Ävenpraktiska skäl talar för att skattemedlen betalas ut eftersamma system till kyrkliga kommuner respektive tillkommuner och landsting. Det torde t.ex. förskatteförvaltningens del annars bli nödvändigt attupprätthålla dubbla datasystem för hanteringen avskatteutbetalningarna. Vidare förefaller det som om bl.a.statens bokföring och statistikföringen gällandekommunalskattemedlen blir mer komplicerad omutbetalningen sker efter skilda principer.För kyrkokommunernas del och för samrådet ochsamplaneringen mellan borgerliga och kyrkliga kommunersom följer av bestämmelsen i l0 kap. 4 § församlingslagen(1988:10) skulle det vara olyckligt om borgerlig och kyrkligkommun kommer att ha olika grundförutsättningar för sinplanering inför kommande budgetår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de kyrkliga kommunerna börinnefattas i ett nytt system för utbetalning avkommunalskattemedel.
mot · GF02Fi77 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Förslag till mjukare övergångsreglerDe förändringar av beräkningssättet för det nyastatsbidraget som har gjorts i propositionen -- bl.a.borttagandet av spärreglerna för strukturindexet -- harinneburit att många kommuner har fått betydandeförändringar av bidraget i förhållande till tidigareredovisade räkningar. Ett flertal kommuner har haftanledning att räkna med väsentligt högre statsbidrag än vadde nu får och har självklart betydande svårigheter att på ettrationellt och effektivt sätt klara anpassningen av 1993 årsverksamhet eftersom många av de beslut som styr 1993 årsverksamhet redan är fattade. Det är väsentligt för godhushållning att förändringar och effektivisering av denkommunala verksamheten kan ske välplanerat och på ettfullgott beslutsunderlag.Det är också möjligt att den expertgrupp som kommeratt tillsättas med uppgift att se över beräkningsreglerna ochkomma med ett permanent förslag, som skall gälla från1995, finner att justeringar bör göras i bl.a. strukturindexet,vilket kan ge nya betydande förändringar av bidraget tillenskilda kommuner. Detta talar för en viss försiktighet igenomförandet av det preliminära förslaget.Föreslagna övergångsregler innebär att ingen kommun1993 till följd av det nya statsbidragssystemet skall vinnaeller förlora bidrag överstigande av kommunensberäknade sammantagna inkomster av skatt och bidragenligt referensalternativet. är motsvarandebegränsning 3 %.För att underlätta kommunernas anpassning vidsjunkande bidrag bör gränsen för högsta förändring sättastill 1993 och till 1994. Denna förändring bör kunnaske inom i budgeten angiven kostnadsram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att förändra övergångsreglernaenligt vad i motionen anförts.
mot · GF02Fi78 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) I rubricerade proposition, bilaga 1:5, föreslår regeringenomfattande förändringar av energibeskattningen.Resultatet av dessa förändringar kommer att bli förödandeför de satsningar på biobränsleeldning som mångakommuner i landet gjort.Om man menar allvar med strävandena att vi i störreutsträckning skall använda biobränslen i fjärrvärme- ochkraftvärmeproduktion måste det finnas etthelhetstänkande. De nu lagda förslagen kommer att leda tillhelt omöjliga konkurrensförhållanden för de kommunersom i sina fjärr- eller kraftvärmeverk använder biobränslen.Resultatet kommer att bli, att antingen övergår dessa verktill att använda kol eller olja, om detta är tekniskt möjligt,eller också kommer de industrier som dessa verk har somkunder att säga upp sina avtal med kommunerna för attövergå till att själva producera sin värme och då med koleller olja som bränsle.I båda fallen kommer resultatet att bli ökadekoldioxidutsläpp och ökad försurning genom ökade utsläppav försurande ämnen. En sådan utveckling är rakt motsattden som har eftersträvats. Det är utomordentligtuppseendeväckande att dessa konsekvenser inte harbehandlats i propositionen och att inga som helst förslag tillhur dessa negativa yttringar skall förhindras föreläggsriksdagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrenssituationen förbiobränslen,2. att hos regeringen begär snara förslag omhur de i motionen nämnda problemen för biobränslena skalllösas.
mot · GF02Fi85 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Bekämpa arbetslösheten i !Arbetslöshetens nota i är 7,8 miljoner omdagen. Fördelat per västmanlänning blir det påvar och en av oss för kontant understöd ocharbetsmarknadsutbildning.Nu går 6 512 västmanlänningar utan jobb. haralltså antalet mer än fördubblats! Metallarbetare,handelsanställda, fabriksarbetare, ingenjörer, anställdainom gemensam sektor är några exempel på yrkesgruppersom drabbas. Högsta andelen medlemmar utan arbete harByggnads. En stor del av alla de arbetslösa är ungdomar.Det är fel att skära ned kommuners och landstingsresurser med 7,5 miljarder. Nedskärningar i kommunernaleder till arbetslöshet. Minskad köpkraft slår hårt motsysselsättningen i inhemska företag. I stället borde allapolitiska krafter samlas för att gemensamt bekämpa detpersonliga och samhälleliga gissel som arbetslöshet är.I allt politiskt arbete måste kampen mot arbetslöshetennu vara viktigast. Så är det för oss socialdemokrater. Vikänner djupt med dem som drabbas. Politisk prestige ochtaktik måste vika för gemensamma konstruktiva insatser.Massarbetslösheten lurar annars om hörnet.Arbetslöshetsersättning i stället för jobb och utbildningär slöseri. Därför är det meningsfullt att nu satsa på sådantsom förr eller senare behöver göras!Socialdemokraterna har i samarbete med kommun- ochlänsföreträdare gjort en omfattande kartläggning av jobbsom snabbt kan sättas igång. Vi har många förslag, somtyvärr blockeras av regeringens politik. Skattesänkningarför de ''välståndsbildande krafterna'' har inte hjälpt.Marknaden har inte blivit tillräckligt glad. Ökningenav jobben har uteblivit.I bilagan till motionen redovisas 249 objekt som kan geett stort antal jobb! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av omedelbara insatserför att bekämpa arbetslösheten i .
mot · GF02Fi87 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Åtgärder mot arbetslösheten i länI är arbetslösheten nu den högsta underefterkrigstiden.Över 7 000 arbetslösa skaraborgare finns anmälda hosarbetsförmedlingarna.Det finns få lediga arbeten. Inom tillverkningsindustrinfanns under tio lediga platser anmälda.Tillverkningsindustrin svarar för ungefär en tredjedel avlänets arbetsmarknad.Vi anser att dagens viktigaste politiska uppgift är attminska arbetslösheten. Det är nu avgörandet sker om vifortsättningsvis skall vara ett land med ''arbete åt alla'' ellerom hög permanent arbetslöshet, sänkt tillväxt, ökandesociala problem och sämre livskvalitet skall kännetecknalandet.Socialdemokraterna i har ''dammsugit'' länetpå arbeten och utbildningsmöjligheter. Här finns åtskilligastörre projekt, färdiga att sättas i gång . Inomtrafikområdet finns flera angelägna projekt: Torsöbronresecentrum i och stora ombyggnadsarbeten på E20i norra delen av länet.Ett par större kulturinvesteringar är planerade: Om- ochtillbyggnad av i och en ny länskonsthall iSkövde. Länsteatern behöver nya lokaler i flesta av länets kommuner har omfattande behov avupprustning och reparation av skollokaler. Högskolan iSkövde behöver större utrymme.Utöver dessa projekt finns ett stort antal mindreinvesteringar planerade som kan sättas i gång med kortvarsel. Vi har i vår socialdemokratiska partimotion omsysselsättningsfrågor redovisat en lång rad projekt, bl.a. iSkaraborgs län.Enligt vår syn är det angeläget att utnyttjalågkonjunkturen till satsningar på utbildning ochkompetensutveckling. Det är speciellt angeläget i ett länsom där exempelvis antalet högskoleutbildade ärförhållandevis lågt både inom näringsliv och offentligverksamhet. Ökade resurser till högskolan i behövsför att förbättra ingenjörsutbildningen med ett tredje år.Vuxenutbildningen behöver öka i länet och ett tredjegymnasieår införas på de hittillsvarande tvååriga linjerna.Landstinget och kommunerna i förberederomfattande besparingar även inom vård, omsorg ochsjukvård. Effekterna blir att många blir arbetslösa medankvalité och omfattning av vården försämras.Framför allt mänskliga men också ekonomiska hänsyntalar för att människor inte skall avskedas från arbeten inomvård och omsorg. Den besparing som görs genom att deavskedas innebär ökande utgifter på andra områden.De åtgärder regeringen föreslår ikompletteringspropositionen är inte tillräckliga för atthejda en ökning av arbetslösheten, långt mindre för attminska den.De åtgärder vi föreslår ansluter till densocialdemokratiska partimotionen. Det skulle ge tillresultat en minskad arbetslöshet, bättre resurser till vårdoch omsorg samt att angelägna och nödvändigainvesteringar kommer till utförande utan dröjsmål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder motarbetslösheten i .
mot · GF02Fi88 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) har råd att arbetaGöteborgs och län har fler än 18 000 arbetslösa. Det innebär ca iutbetalningar från arbetsmarknadsfonden. Till detta skallläggas bortfall av skatter och avgifter med ca 800 miljonerkronor.Regeringens prognos pekar på en kraftig ökning avarbetslösheten , och AMS förutser enfördubbling av kontantstöden . Vi socialdemokraterkan aldrig acceptera en sådan utveckling. Vi kräver attarbetslösheten bekämpas och att de arbetslösa i så storutsträckning som möjligt engageras i aktiva åtgärder, jobbeller utbildning.De arbetslösa måste tas till vara för viktiga investeringar.Får de jobb minskar behovet av lån för att klarakontantstöden. Vi kan också undvika de allvarligastekonsekvenserna av arbetslösheten, de sociala kostnaderna.Vi socialdemokrater har dammsugit påmöjliga jobb. Dessa redovisas i bilaga i vår motion omsysselsättningsfrågor.I den socialdemokratiska partimotionen omsysselsättningspolitik anvisas ekonomiska resurser för 100 000 nya jobb. En del av dessa resurser bör kommaBohuslän till del varvid i bilagan redovisade projekt börbeaktas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av och möjligheterna tillproduktiva investeringar i län för att bekämpaarbetslösheten.
mot · GF02Fi90 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) kommunala ekonomi och det nyastatsbidragssystemetOm man jämför med de regler för statsbidrag som gällde1981 så har genomstatliga indragningar förlorat ett belopp motsvarande 7kronor och i kommunalskatt. Motsvarandegenomsnittssiffra för alla kommuner och landsting var 4kronor och . (Beräkningen gjord av Göteborgsstadskansli. )Enligt en utredning gjord av , ''Kommunerna och skattereformen'', är -- vid sidan av ,och några Norrlandskommuner relativt sett -- dvs.räknat per skattekrona -- mest drabbat av skattereformen.Förlusten för beräknas 1993/94 motsvara 2:45 och1995 1:89 per skattekrona.Efter de justeringar som gjorts är principen förutjämningsbidraget godtagbar ur Göteborgssynpunkt. Menden av regeringen föreslagna stora generella neddragningenav statsbidragen till kommunerna i kombination med detnya utjämningsbidragssystemet riskerar, om dettagenomförs 1993, leda till en social katastrof i Göteborg.Man måste ta hänsyn till historien när kommunernasekonomi och statsbidragen behandlas. I Vänsterpartietspartimotion till denna proposition ges de allmännamotiveringarna till varför neddragningen av statsbidragenmåste avvisas och varför måste skjuta påinförandet av det nya utjämningsbidragssystemet.Situationen i är ännu ett starkt argument för dettavårt ställningstagande. Under en prövotid kan manöverväga hur hänsyn skall tas till hur tidigarebehandlats ur statsbidragssynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atthänsyn måste tas till vad i motionen anförts om Göteborgskommuns extrema problem.
mot · GF02Fi91 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Arbete och sysselsättning i länArbetslösheten i är nu den högsta i landet,eller 5,mätt i relativa tal. Detta tal kan jämföras medriksgenomsnittet på 3,7%.8 845 personer i i åldrarna 16--vararbetslösa vilket är cirka 700 fler änvid närmast föregående månadskifte. Antalet varsel liggerpå en hög nivå. kan kostnaderna förarbetslöshetskassor och utbetalning av KAS ha ökat medupp emot bara i omutvecklingen fortsätter. finns därutöver 9 300personer i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt 713personer i utbildningsvikariat.I går av byggnadsarbetarnaarbetslösa eller cirka 1 500 personer, vilket även det ärhögre än riksgenomsnittet. Man räknar med attarbetslösheten bland byggnadsarbetare kan ha ökat till 40%nästa vinter om inga åtgärder vidtas.Minskad aktivitet inom byggbranschen geråterverkningar i hela samhällsekonomin likaväl som ökadaktivitet i branschen ger stimulans åt ekonomin.Samtidigt kan vi konstatera att behovet av investeringari infrastruktur är omfattande och att ansvaret för dessainvesteringar i stor utsträckning åvilar stat och kommun.Idag finns omfattande planer på en rad projekt som snabbtkan sättas igång hos kommuner, statliga verk ochmyndigheter. i har gjort ensammanställning av sådana projekt som vi gärna serförverkligade. Projekten redovisas som bilaga.Kostnaderna för dessa projekt uppgår till ca 3 miljarderkronor. För boende i är det obegripligt att storabelopp kan betalas ut i kontantersättning till arbetslösa närdet finns arbetsuppgifter som kan göras och tillförasamhället värden och ge ekonomin stimulans.Vänsterpartiet motsätter sig indragningen på 7,5miljarder till kommunerna , dessamedel behövs bland annat för nödvändiga reparationer ochunderhåll. har vidare föreslagit ökadesatsningar på järnvägar och vägar på drygt 1,5 miljarderenligt motion 1991/92:T218.I propositionen föreslås ett anslag på tillsatsningar i underhållsåtgärder och reinvesteringar i vägaroch järnvägar. Ett genomförande av delar av det i bilaganredovisade paketet av åtgärder bör därför kunna finansierasgenom redan anvisade eller föreslagna medel redan underkommande budgetår. Om tusentals jobb kan komma tillstånd i kan utgifterna för kontantstöd minskasmed och en omdisposition avstatliga resurser möjliggöras. Om ytterligare medel än deovan nämnda behövs måste regeringen återkomma ikommande kompletteringspropositioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen och specificerande bilaga anförts omsatsningar på infrastruktur i .
mot · GF02Fi94 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Färsk statistik visar att betydligt lägre andel svenskaungdomar går vidare till högre studier än ungdomar i övriganordiska länder. visar nu ansökningarna att 89000 sökande tävlar om 29 000 platser. Det rör sig alltså inteom bristande vilja till högre studier utan för liten tillgång tillplatser -- en fråga som diskuterats intensivt under de senareåren och som lett till flera beslut och förslag om utökningav platserna. Förslagen i kompletteringspropositionen omtekniskt basår och om utökad språkutbildning är positivadelar i den utvecklingen. Det är då angeläget att dessaplatser fördelas så att även de små högskolorna får del avutökningen.Ändå återstår mycket för att ska komma i nivåmed omvärlden och därmed skapa förutsättningar för attklara konkurrensen i framtiden.Högskolan i /är vår minsta ochnyaste högskola och är dessutom belägen i ett område medstora utbildningsbehov eftersom utbildningsnivån ärbetydligt lägre än genomsnittet för landet. Behoven ärmycket stora vilket också det rekordstora antaletansökningar inför /93 visar. Tilllinjeutbildningar har 4 794 sökande anmält sig till 330 platser, varav 707 ärförstahandssökande.Det är ytterst angeläget att högskolan i /kan växa och utvecklas på ett bra sätt dels för attkunna ge fler ungdomar nödvändig högskoleutbildning,dels för att skapa möjligheter för kvalificerad fort- ochvidareutbildning åt redan yrkesverksamma i regionen. Detsistnämnda har påtalats mycket kraftigt av bl a länsstyrelseni . En resursförstärkning innebär också skapar goda förutsättningar för att förstärka den högakvalitet i undervisningen som man haft och som ärnödvändig för utvecklingen.Det största behovet finns när det gäller fristående kursereftersom dessa har måst reduceras 1992/93 och på grund avett förväntat stort sökandetryck. Det ytterst besvärligaarbetsmarknadsläget förstärker behoven ytterligare.Högskolan har en färdig planering för utökning som bl aomfattar språk. Lärarsituationen är sådan att kurserna kananordnas med hög kvalitet.Därför bör högskolan i /enligt våruppfattning för /93 tilldelas minst 30 ytterligareårsplatser inom ramen för lokala linjer och fristående kurser(LIF). Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om språkutbildning vid högskolan iTrollhättan/,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare platser inomfristående kurser till högskolan i /.