mot · GF02Jo27 · 1992-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:96 Vissa jordbrukspolitiska frågor, m.m. GränsskyddetDen s k Uruguayrundan i GATT-förhandlingarna väntaskomma till resultat . Syftet är bl a att åstadkommainternationell neddragning av exportstödet till jordbruketsamt åtföljande kraftig minskning av gränsskyddet. Så länge världsmarknadspriserna inte är en funktion avsund konkurrens utan är fiktiva priser, som ett resultat avkraftiga statssubventioner av alla överskottsproducerandeländer, kan inte ensidigt sänka gränsskyddet.Däremot bör de inhemska marknadspriserna nogaövervakas för varje enskild produktgrupp. Så snart klartendens till överskydd kan identifieras, bör referensprisernasänkas i motsvarande grad. Motsvarande höjning bör ävenövervägas om den svenska produktionens marknadsandeldrastiskt minskar p g a priset.Sverige bör genom sänkning av skatter och avgifter gebönderna möjlighet att driva lönsamt jordbruk med högstdet gränsskydd som råder inom EG. Gränsskyddet får dockaldrig användas som instrument att hålla olönsam industriunder armarna på bekostnad av livsmedelspriserna förkonsumenterna.2. Omställningen och stödet till jordbruketEnligt tillgängliga rapporter är stödet till jordbruketstörre i EG än i . Vi delar regeringens uppfattningatt det finns anledning att minska den svenska stödnivån,men däremot inte att förändringar ej bör ske p g asvårigheter att förutse hur den gemensammajordbrukspolitiken CAP slutligen kommer att se ut.Svenska bönder skall givetvis ges möjligheter attkonkurrera med övriga länder i EG på lika villkor.Samtidigt är det dock inte till gagn för och svenskakonsumenter att av taktiska skälbehålla en för stor kapacitet som leder till att överskottetmåste subventioneras på exportmarknaden, oavsett vemsom betalar. Det är heller inte ett bra utgångsläge vid EG-förhandlingarna att redan från starten räkna med ettomfattande stöd från EG i olika former. Ingen förhandlinggagnas av lik i garderoben.Vi hävdar att fria, oberoende företagare som kankonkurrera på en fri marknad ger de bästaförutsättningarna. Här utgör lantbrukarna inget principielltundantag. Vi är emellertid medvetna om att anslutningentill EG kan innebära att sådana principer inte kan tillämpasfullt ut, eftersom vi måste inlemmas i CAP. Det blir då enuppgift för att inom EG kraftfullt verka för att dessaprinciper genomförs. Först då får vi kostnadseffektivproduktion av livsmedel på sunda och affärsmässigagrunder. I detta avseende finns ingen anledning tillförsiktighet eftersom en anpassning till CAP, hur den än serut, knappast försvåras.3. Samordning av svensk jordbrukspolitikSveriges strategi för anpassningen till den gemensammajordbrukspolitiken CAP å ena sidan och som pådrivandekraft i GATT-förhandlingarna å andra sidan tycks varadåligt synkroniserade. Visserligen skjuter man på rörligamål, men detta hindrar inte att det finns ett klart uttalatgemensamt mål, oavsett i vilket forum förhandlingarna ägerrum. Regeringen bör för redovisa sinstrategi samt såväl kortsiktiga som långsiktiga mål.4. Stödet till norra till jordbruket är överlägset arealbidraget somstödform rent principiellt. Ett viktigt skäl är att på så sätt tasinte incitamentet bort för kritisk granskning ocheffektivisering av den egna verksamheten. Det finns andraskäl, t ex enklare administration, mindre risk för fusk,snabbare justering vid behov, etc. bör därför sålångt möjligt tillämpa, förespråka och rekommenderaprisstöd som stödform vid alla förhandlingar med EG.I propositionen nämns: ''lönsamheten i jordbruket inorra inte skall tillåtas sjunka nämnvärt till följd avden interna avregleringen från den lönsamhetsnivå sområdde då beslutet fattades''. Detta kan tolkas så att oavsetthur dåligt man än anpassar sig till den aktuella situationen,vilka tokiga åtgärder man än vidtar, så är man ekonomisktskyddad till lägst nivå. Regeringen måste ställakrav! Det får inte tas som intäkt för stagnation ellerkvävning av nya, kreativa lokala initiativ tillsidoverksamheter. Regeringen bör ge lämplig myndighet iuppdrag att noga övervaka att stödet får avsedd effekt ochinte leder till vad ovan anförts eller att verksamhet flyttasfrån icke stödberättigade områden.Det är angeläget att inriktningen av stödet tilllivsmedels- industrin i norra främjar såväljordbruket som förädlingsindustrin. Det är i den senare deför glesbygden så värdefulla arbetstillfällena kan utvecklas.Etableringsstöd till småskaliga mejerier och s kcontainerslakterier kan vara en lämplig utvecklingsform försådan alternativ näraliggande produktion.5. MejeriernaSlopandet av uttransportstödet och högstpriset förkonsumtionsmjölk är bra. Det krävs emellertid krafttagmot maktkoncentrationen inom såväl mejerinäringen somgrossist- och detaljistledet. Regeringen bör ta initiativ tillåtgärder som försvårar monopolbildning eller andra formerav prissamverkan, marknadsdelning, samgående av såvälleverantörer som förädlare och distributörer och allt annat,som kan leda till konkurrensbegränsningar.6. Livsmedelsindustrin i allmänhetDen svenska livsmedelsindustrin domineras av KF,bondekooperationen samt några få multinationella företag.Speciellt LRF har tillåtits effektivt ta död på nästan allaalternativ inom sitt område. Monopol eller oligopol är alltidineffektiva eftersom konkurrensbegreppet försvunnit. Detfinns inga incitament för effektivisering som leder tillprispress av slutprodukten. Organisationen snartsagt ohämmat.Vi anser att regeringen kraftigt måste stärka dekonkurrensbevakande myndigheternas befogenheter ochvid behov skapa andra instrument som övervakar ochförhindrar att inte de fria marknadskrafterna sätts ur speleller begränsas. Den kommande konkurrenslagstiftningenmåste möjliggöra att rådande missförhållanden inomlivsmedelsproduktionen kan elimineras, dvs den skallfrämja fri konkurrens som leder till lägre matpriser.Konsumentens valfrihet och möjlighet att påverka urvalet,kvantitet och kvalitet måste alltid säkras. Såväl vertikal somhorisontell integration inom hela näringen ända fram tillkonsumenten bör hindras om den kan tänkas få hämmandeeffekt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om justering av gränsskyddet ochdess allmänna inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omställningen, stödet tilljordbruket samt utgångsläget för EG-förhandlingarna,3. att hos regeringen begär en redovisning avregeringens strategi samt dess kortsiktiga och långsiktigamål för jordbrukspolitiken med anledning avförhandlingarna i samt de föreståendeförhandlingarna i samband med EG-inträdet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prisstödet som stödform i norraSverige,5. att begär att regeringen uppdrar åt lämpligmyndighet att noga övervaka att stödet till jordbruket inorra får avsedd effekt och inte påverkareffektiviteten negativt,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stödet till norra skallfrämja även den lokala förädlingsindustrin,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om maktkoncentrationen imejerinäringen och nödvändigheten av att åtgärder vidtassnarast,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av övervakning av ochåtgärder mot maktkoncentrationen inomlivsmedelsindustrin,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av den kommandekonkurrenslagstiftningen och dess syfte.