ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02K605 · 1992-01-27 00:00:00 — Från har vi under ett flertal år väcktmotioner om en lagändring som gör det möjligt förkommunerna att utge vårdnadsersättning tillsmåbarnsföräldrar.I många kommuner har det visats intresse för en sådanmöjlighet, men beslut därom har vid överprövning idomstol befunnits stå i strid med nuvarande lagstiftning.Däremot har näraliggande modeller (Uppsala-modellenoch Linköpings-modellen), som innebär att dagbarnvårdarekan få räkna in egna barn i ersättningsunderlaget, bedömtsförenliga med lagen. Det kan därför med fog hävdas atträttsläget är tämligen oklart.Vi har i tidigare motioner närmare redogjort för någradomar som är aktuella i sammanhanget, exempelvis i1989/90:K608 och 1990/91:K608 som vi här hänvisar till.Nuvarande regering har i budgetpropositionen angettdels att en betydande valfrihet inom barnomsorgen skallkomma till stånd, dels att det kommunala självstyret skallöka. Dessutom har aviserats att en statligvårdnadsersättning skall införas under mandatperioden.Även med en statlig vårdnadsersättning genomförd,kräver den kommunala självstyrelseprincipen attkommunerna dessutom, om det bedöms motsvara detlokala behovet, äger rätt att utge en ersättning.Vi återkommer därför med vårt krav att lagen ändras såatt den kommunala kompetensen i sammanhangettydliggörs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om utvidgningav den kommunala kompetensen så att det klarläggs attkommuner har rätt att utge vårdnadsersättning tillsmåbarnsföräldrar.
mot · GF02K606 · 1992-01-27 00:00:00 — Minimiantal ersättare för kommunfullmäktige Enligt den nya kommunallagen och följdlagstiftningenvad gäller vallagen är det kommunfullmäktige somfastställer antalet ersättare för fullmäktigeledamöterna.Vallagens 18a § fastställer dock ett maximiantal ersättare till''högst hälften'' av antalet erhållna mandat för resp. parti.Detta sistnämnda krav är olyckligt utformat ochtillgodoser inte rimliga krav för de små partierna. Partiermed ett eller två mandat erhåller högst en ersättare.Sårbarheten vad gäller närvaro för ett sådant parti vidfullmäktigemötena är mycket påtaglig. Speciell betydelsefår regeln också för det fall där ett sådant parti ärmajoritetsavgörande. Tillfälligheter kan då avgöramajoritetsbeslut och därmed försena föreslagna åtgärder.Det borde vara rimligare att antalet ersättare förkommunfullmäktigeledamot minimerades till tre per parti,i likhet med den regel som gäller för . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i vallagen att antalet ersättare för parti somrepresenteras i kommunfullmäktige uppgår till minst tre.
mot · GF02K607 · 1992-01-27 00:00:00 — StorslaktRubrik i när man redovisar att 8.500 uppdrag försvinner.De kommuner som avskaffat flest nämnder ochförtroendevalda ledamöter utnämns till de mest radikalaförändrarna.Om det bara vore förändring för förändringens egenskull skulle påståendet om radikala åtgärder vara korrekt.Men gäller det den kommunala demokratin.FörtroendevaldaUtvecklingen har i synnerhet gåttfrån vad som kallas förtroendemannaförvaltning tilltjänstemannaförvaltning. Denna trend fortsätter genomolika organisatoriska förändringar och en strävan till s.k.målstyrning, bolagisering m.m.Antalet förtroendemän var ca 225.000, 1962 ca125.000, 1974 ca 42.000. Med de organisatoriskaförändringar som genomförts i många kommunerkommer antalet förtroendemän att minska ytterligare.Enligt utvärderingen och frikommunförsöket och senareuppgifter försvann ytterligare många tusentalförtroendeuppdrag genom att nämnder och styrelseravskaffades. ''Förgubbningen'' ökar genom att dekommunala nämnder som varit inkörsporten förnyengagerade fritidspolitiker försvinner. Erfarenheten visarockså att minskat antal förtroendemän innebär färreengagerade kvinnor.Vi ser allvarligt på den trend som brer ut sig ikommunerna. föreslås inrättande av ett litet antal såkallade basnämnder, varigenom verksamhetenkoncentreras. En ambition tycks vara att ytterligarebegränsa det folkliga inflytandet genom att engagera ettfåtal förtroendevalda. Avsikten är att utveckla målstyrningoch s.k. köpa-sälj-system.Vi vill understryka att kommunallagen inte är -- och inteheller skall vara -- ett självändamål för kommunen och dessförtroendevalda utan ett medel för att tjänakommuninvånarna och främja rättvisa och rättssäkerhet.Serviceansvaret får inte utvecklas på bekostnad avopartiskhet och rättssäkerhet. På olika håll börjar detuppmärksammas att strävan efter en hög servicegrad skerpå bekostnad av en grundlig och säker bedömning av denenskildes ärende.Centern krävde i samband med antagandet av nykommunallag en utredning för att följa upp den nyakommunallagstiftningen. Det förslaget avvisaderiksdagsmajoriteten men vi konstaterar att regeringen nuaviserar en sådan utredning. Denna utredning bör särskiltpröva åtgärder för att engagera fler medborgare somkommunalt förtroendevalda och då i uppgifter som harreellt innehåll. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att engagera fler medborgare ikommunerna.
mot · GF02K608 · 1992-01-27 00:00:00 — Avskaffande av kyrkofondens styrelse Kyrkofondsstyrelsen ansvarar för den inom/kyrkligaskatteutjämningen och fattar beslut om stifts- ochstrukturbidrag efter yttrande från svenska kyrkanscentralstyrelse. Vidare beslutar styrelsen om anslag till denrikskyrkliga verksamheten.Kammarkollegiet förvaltar kyrkofondens tillgångar.Kyrkofondens styrelse består av sju (7) ledamöter varavregeringen tillsätter fyra (4) samt förordnar en av dessa attvara ordförande.I årets budgetproposition finns inte några förslag omstatsbidrag till verksamhet vilket tidigareår varit fallet. Kyrkan förutsätts klara finansieringen av sinauppgifter inom ramen för sin beskattningsrätt och med stödav den omfattande insamlingsverksamhet som av traditionförekommer. Mot denna bakgrund synes motiven förstatsmaktens engagemang i utseendet avkyrkofondsstyrelse och förordnande av dess ordförande ejlängre föreligga.Kyrkomötet är högsta beslutandeorgan. har övergripandeberednings- och verkställighetsansvar under kyrkomötetsamt fullgör i vissa fall myndighetsfunktioner.Det samlade ansvaret för ekonomi börenligt min mening flyttas från regeringen och kyrkofondensstyrelse till kyrkomötet och centralstyrelse.Principiella och praktiska skäl talar för den föreslagnaändringen. Framförallt blir det lättare för kyrkomötetsvalda ombud att utöva ett verkligt inflytande över densamlade rikskyrkliga ekonomins omfattning och hurresurserna lämpligen skall fördelas mellan riks- respektivestiftskyrklig verksamhet.Riksdagens reglering av kyrkoavgiften genom lag måstedock finnas kvar.Trots att den i motionen aktualiserade frågan enligtuppgift behandlas i K-A Petris utredning angåendeekonomiska och rättsliga konsekvenser vid olika teoretiskamodeller beträffande kyrkans och statens framtidarelationer, anser jag det nu vara tid att vidta de i motionenföreslagna förändringarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attkyrkofondsstyrelsen skall avskaffas och dessarbetsuppgifter lösas på i motionen föreslagetsätt.
mot · GF02K609 · 1992-01-27 00:00:00 — Enligt nu gällande lagstiftning ingår kyrkoherde, ellerpräst som förordnats av kyrkoherde, som ledamot ikyrkorådet. Samma lag föreskriver att antalet ledamöterskall vara minst fyra eller i ett direktvalt kyrkoråd minst tioledamöter.Vi anser att kyrkoherde eller förordnad präst givetvisskall delta i kyrkorådets sammanträde, vara föredragande,ha yttrande- och förslagsrätt. Däremot börbeslutanderätten tillfalla de folkvalda ledamöterna.Ändras lagen så att kyrkoherde inte är beslutsfattandeså får man ett råd med udda antal ledamöter och därmedbehöver inte ordförande använda sin utslagsröst ibeslutssituationer med lika röstetal.Enligt information vi inhämtat så har kyrkomötetnumera en beslutsordning där biskopen inte ärbeslutsfattare. Vi anser att man kan se vissa parallellermellan kyrkomötet och kyrkorådet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kyrkorådens sammansättning.
mot · GF02K610 · 1992-01-27 00:00:00 — Auktoriserade revisorer för kontroll av verksamhet I aktiebolag av en viss storlek krävs enligtAktiebolagslagen att minst en av bolagsstämman utseddrevisor skall vara auktoriserad.I den kommunallag som gäller synes inget krav påvare sig auktoriserad eller godkänd revisor finnas. De allraflesta kommunerna har ett antal förtroendevalda revisorersom arbetar med biträde av AB:s revisorer. Någrakommuner har egna internrevisorer och några anlitarfrivilligt auktoriserad revisionsbyrå.Det blir allt vanligare att kommunerna bolagiserar vissaverksamheter och för dessa nyttjas auktoriserade revisorer.Man är även beredd att i dessa kommuner upprättakoncernbalansräkningar. Här blir det då en mix avauktoriserade revisorer, revisorer ochförtroendevalda revisorer.Komrev AB har stor erfarenhet avverksamhetskontroller. Däremot saknas den kompetenssom erfordras vad gäller den ekonomiska redovisningen,komplicerade värderingsproblem ochkoncernförhållanden. I dessa tider när många kreditgivarehar missbedömt säkerheter och substansvärden kan detsynas befogat att kommunerna bör utnyttja auktoriseradrevisor att granska redovisningen. Detta kan ske genom attkommunen direkt anlitar auktoriserad revisionsbyrå,alternativt att den tjänsten slussas via AB.Det bör ankomma på ansvarigt utskott att utformaerforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att besluta om ändring ikommunallagen innebärande föreskrift att minst en av dekommunala revisorerna skall vara auktoriserad.
mot · GF02K612 · 1992-01-27 00:00:00 — I 15 § 2 st. lagen om gravrätt föreskrives att omgravrättsinnehavare har försett grav med gravvård ellerannan anordning i strid med vad upplåtaren har föreskrivit,får vid vite förelägga gravrättsinnehavaren attta bort anordningen.Normalt är det kyrkorådet som beslutar i dessa ting. flesta fallen finns det heller inte någon konflikt, eftersomkyrkorådet accepterar gravrättsinnehavarens vilja när detgäller gravvårdens utseende.Men det finns dessvärre undantag från denna regel. Detfinns gravplatser där varenda gravsten ser i stort sett likadanut och där kyrkorådet inte tolererar några avvikelser. Dettahar föranlett motsättningar och konflikter mellankyrkorådet och gravrättsinnehavaren.Gravrättsinnehavaren är i de allra flesta fallen en näraanhörig till den eller dem som vilar i graven. I frågor avdenna typ, bör stor respekt visas gravrättsinnehavarensönskan. Det vore lämpligt att i lagen införa någon typ avbestämmelse, att upplåtaren bör visa hänsyn gentemotgravrättsinnehavarens vilja att välja gravvård. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att upplåtaren bör visavederbörlig hänsyn och respekt för gravrättsinnehavarensvilja att själv bestämma gravvårds utseende.
mot · GF02K613 · 1992-01-27 00:00:00 — l99l pågår en enmansutredning ''Analys avden offentliga verksamhetens regionala uppbyggnad'',(direktiv l99l:31), som har till uppgift att förutom dennaanalys göra en perspektivstudie med olika alternativ till enframtida struktur.Frågan om den offentliga regionala verksamheten är avsådan betydelse att den pågående utredningen bör skeunder medverkan av en bred parlamentariskberedningsgrupp. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att landstingen bör avskaffas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en parlamentariskberedningsgrupp bör tillsättas för att berika den pågåendeutredningen om den framtida regionala verksamheten.
mot · GF02K614 · 1992-01-27 00:00:00 — överlämnar den s k sittbetänkande till regeringen. Utredningens syfte var attklargöra ekonomiska och rättsligaställning. Utredningen skall inte ta ställning till någraalternativ eller till förhållandet mellan kyrkan och staten.I tidigare motioner från har framhållitsbetydelsen för kyrkan av ett bibehållet samband mellankyrka och stat.Vi anser att den svenska folkkyrkan skall bevaras ochvidareutvecklas. Detta sker bäst inom i huvudsak de ramarför den samverkan som finns mellan kyrka och samhälle.Ett brytande av dessa band, med dess ekonomiska ochorganisatoriska konsekvenser skulle allvarligt kunna skadaförutsättningarna att bedriva kyrkans verksamhet, riktadtill folket i hela vårt land, utan att några fördelar skullevinnas.Vi vill redovisa följande grundprinciper för fortsattarelationer mellan kyrkan och staten:Svenska kyrkan skallvara en öppen folkkyrka som täcker alla delar av vårt landenligt de regler som finns i församlingslagen.Svenskakyrkan skall ha en demokratiskt uppbyggd organisation.Svenska kyrkan skall ha en trygg ekonomi genom rätten attta ut församlingsskatt.Begravningsväsendet skall varakvar hos svenska kyrkan.Dessa principer bör som sin mening geregeringen till känna som grund för bibehållna relationermellan kyrkan och staten. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principerna för relationernamellan kyrkan och staten.
mot · GF02K615 · 1992-01-27 00:00:00 — Valen till kommunala nämnder och styrelser Ny Demokrati som inte är representerat i denlandstingskommunala verksamheten, och som för övrigtanser att landstingen bör avskaffas, tar i denna motion upprepresentationen i de primärkommunala nämnderna.Val till kommunala nämnder och styrelser sker normaltmed tillämpning av reglerna om proportionella val.Fullmäktige bestämmer antalet ledamöter och suppleantersom en nämnd skall bestå av, dock lägst fem. Antaletsuppleanter är som regel detsamma som antalet ledamöter.Med den nya fria nämndorganisationen somkommunerna numera bestämmer om kan antalet nämnderblir mycket begränsat. De som inrättas kan i vissa fall få ettsynnerligen brett verksamhetsfält och blir därför mycketviktiga i den kommunala verksamheten.Det finns redan nu erfarenheter som visar att denkommunala demokratin kan sättas åsido genom attmajoriteter, t ex genom samgående i valkartell, bildar så stora grupperatt något eller flera nya partier ställs helt utanförrepresentation, trots att de egentligen skulle blivitberättigade till nämndplats. Man kan också genom attbesluta om ett mycket lågt ledamotsantal förhindra att vissapartier genom proportionalitetens principer får plats.Det är ytterst betänkligt att det inte finns tillräckligtskydd för de mindre partiernas insyn och delaktighet i detallt viktigare nämndarbetet. Genom bolagisering och t o mkoncernbildningar kan en manipulativ majoritet undandrabetydande delar av den kommunala verksamheten frånoffentlig kontroll. Det lokala politiska arbetet saboterasgenom att flera partier ställs utanför.Vi föreslår en utredningRimligen bör begära att en specialutredningskyndsamt görs av hur det gestaltat sig efter 1991 årskommunala val. har i sittbetänkande med anledning av förslaget till ny kommunallagerinrat om behovet av en uppföljning av reformen ur olikasynvinklar, bl.a. just offentlighet och insyn. Det är dåsärskilt viktigt att frågor om representationen i nämnderoch styrelser fungerar. Sannolikt behövs regler omminoritetsinsyn. Systemet måste finslipas så att det blir svårtför en majoritet att stänga ute den folkvalda minoriteten.Under hänvisning till det anförda föreslår Ny Demokratiatt begär att regeringen i samband meduppföljningen av kommunallagsreformen särskilt utrederfrågorna om representationen i kommunala nämnderutifrån de synpunkter som ovan anförts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av representationen ikommunala nämnder och styrelser i syfte att utökaminoriteters delaktighet och förhindra manipulationer medvalutslagen.
mot · GF02K616 · 1992-01-27 00:00:00 — Relationerna mellan kyrka och stat Efter begäran av kyrkomötet tillsatte regeringenföljande år en utredning med uppgift att klarlägga ekonomiska och rättsliga förhållanden.Utredningen som kom att ledas av fick iuppdrag att presentera ett underlag för en bedömning avunder vilka betingelser -- rättsligt och ekonomiskt -- kyrkanverkar , samt vad eventuella förändringar irelationerna mellan kyrkan och staten skulle få för följder.Avsikten med utredningen skulle inte vara att presentera ettfärdigt förslag utan i stället redovisa olika modeller för hurrelationerna skulle kunna gestaltas.När detta skrives återstår det blott innanden nu färdiga utredningen överlämnas till regeringen ochdärmed blir offentlig. Det är därför angeläget att ta ställningtill vilka initiativ som bör tagas. Det vore djupt olyckligt ominte det omfattande arbete som utförts av utredningen togstill vara. Därför bör en parlamentariskt sammansattberedning tillsättas som nära samarbetar med företrädareför Svenska kyrkan.Eftersom ett omfattande reformarbete ägt rum inomkyrkan är det angeläget att dettareformarbete får fortsätta. Det råder en mycket bredenighet såväl inom kyrkan som staten att de flesta av deunder det gångna årtiondet genomförda reformerna varittill fördel för kyrkan och dess arbete. Kyrkan har fått enstörre inre frihet som statsmakterna befriats frånskyldigheten att ta ställning i inomkyrkliga frågor. Blandexempel på reformer genomförda kan nämnaskyrkomötesreformen, kyrkans nya riksorganisation och enny, demokratiskt uppbyggd stiftsorganisation. Som en följdav de genomförda förändringarna är det kyrkans egna organsom fattar beslut om exempelvis psalmbok, evangeliebok,gudstjänstordningar, prästtjänstfördelning, ämbete,pastoratsorganisation och kollekter.Genom den nu färdiga utredningen finns godaförutsättningar att fortsätta det nödvändiga reformarbetet.Detta sker bäst i dialog mellan företrädare för staten ochkyrkan. Det är mot den bakgrunden viktigt att den ibudgetpropositionen utlovade beredningen blirtillsatt.Det fortsatta reformarbetet bör inriktas på att gesvenska kyrkan garantier att kunna verka som en öppen,demokratisk och rikstäckande folkkyrka som denblir så fri som möjligt i förhållande till staten.Mot bakgrund av utredningen och de samtal somkommer att äga rum såväl inom som utom kyrkan kanberedningen få ett tillfredsställande underlag förställningstagande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsatt reformarbeteinom .
mot · GF02K702 · 1992-01-27 00:00:00 — En särskild utredare har tillkallats för att se övervalförfarandet från teknisk och administrativ synpunkt. Avdirektiven framgår inte om frågan om användning avsymboler också skall övervägas. diskussion harofta gällt synskadades svårigheter och vid en utvärdering1978 framkom inga speciella önskemål om förändringarfrån de synskadades intresseorganisationer.Under senare år har dock nya väljargrupper tillkommitför vilka symboler skulle kunna vara till stor hjälp i sambandmed valdeltagande. Det gäller främstbegåvningshandikappade personer som tidigare ofta varomyndigförklarade och därmed saknade rösträtt. Det gällerockså invandrare från många olika håll i världen och därvissa grupper, främst kvinnor, ibland får bedömas somanalfabeter. har 1988 behandlat en motion somjust gällt symboler för att underlätta för invandrare.Motionen avslogs då det inte förelåg tillräckliga skäl förinitiativ i frågan.Eftersom det nu pågår en valteknisk översyn och dåsymboler skulle kunna vara av stort värde för relativt stora,nytillkomna grupper, har frågan enligt minmening kommit i ett annat läge. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attfrågan om användning av symboler på valsedel prövas avkommittén för utredning av valförfarandet.
mot · GF02K704 · 1992-01-27 00:00:00 — Ökat skydd för valhemligheten I en demokrati är det fria valet av grundläggandebetydelse och därför är valhemligheten omistlig förmedborgarna. Skyddet för valhemligheten är också mycketgod i Sverige.I vissa situationer uppkommer dock risker förvalhemligheten och det gäller de poströster som avlämnatspå valdagen och som räknas i efterhand. I små valdistriktfinns risk att valhemligheten röjs beträffande enstaka, påvaldagen, avgivna poströster. När dessa poströster senareräknas, sker detta offentligen med avprickning motvallängd. Om alla valsedlar tillfallit samma parti avslöjasobevekligen och exakt de poströstandes val. Även omrösterna tillfallit olika, men inte alla i valet deltagandepartier, kan de närvarande rösträknarna och ev. åskådare ivarje fall avgöra vilka partier som de poströstande väljarnainte röstat på. I båda dessa situationer ärvalhemligheten och därmed det fria valet i fara.Mot denna bakgrund bör man -- för den händelse attpoströstningen på valdagen ska bibehållas -- övervägamöjligheterna att bättre garantera valhemligheten i de nuangivna situationerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre garanterad valhemlighet.
mot · GF02K705 · 1992-01-27 00:00:00 — består av två riksdagsvalkretsar;samt den s.k. Fyrstadskretsen bestående avMalmö, , och . De fyra störrestäderna bildar sålunda egen valkrets. En uppdelning sombygger på gamla, historiska traditioner då skillnadernamellan land och stad var mer påtagliga än i dag.En ändring av valkretsindelningen har diskuterats ochutretts utan resultat. Men skälen till en förnyadprövning av frågan är lika tungt vägande som tidigare ochhar inte förlorat i aktualitet, snarare tvärtom. All annanadministrativ indelning i bygger på andraprinciper, typ kommunalförbund, kommunförbund, andraregionala samverkansorgan, partiorganisationer m.m.Nuvarande valkretsindelning känns konstlad -- såvälgeografiskt, praktiskt som känslomässigt. Det är därför högtid att den nya regeringen kommer med ett förslag, byggt påtidigare utredningar, som kan börja gälla fr.o.m. valet 1994.Den nya indelningen skall utgå ifrån att utgören valkrets samt att länet i övrigt delas i en nordlig respsydlig del, något som föreslagits i flera utredningar. De treföreslagna valkretsarna skulle bli ungefär lika stora vadgäller befolkning och mandattilldelning. I ett frågesvar iriksdagen uppgav statsrådet att frågan skulle tas uppi den kommande utredningen avseende personvalssystem.Tveksamhet tycks dock f.n. råda om den kommer attbehandlas av nämnda utredning, varför frågan åter väcksför behandling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ny valkretsindelning i Malmöhuslän.
mot · GF02K706 · 1992-01-27 00:00:00 — Fyrstadskretsen har under hela sin existens varit enoformlighet. Att bryta ut fyra städer från sin omgivning ochgöra dem till en särskild valkrets var misslyckat från börjanoch är än sämre . Därför erfordras en nyvalkretsindelning i , där fyrstadskretsen upprives. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att fyrstadskretsen avskaffas.
mot · GF02K707 · 1992-01-27 00:00:00 — Snabbare valgenomslag i kommunerna Den långa perioden av handlingsförlamning somförorsakas av att majoriteten i styrelser och nämnder,utöver kommunstyrelserna, inte förändras förrän är ytterligt olycklig. Ett snabbare valgenomslagkommunalt är ytterst angeläget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snabbare kommunaltvalgenomslag.