mot · GF02Ub34 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. Lärarutbildningar för folkhögskolans och dengrundläggande vuxenutbildningens behovI propositionen informerar regeringen om vilkalärarexamina som fr.o.m. /94 kommer attersätta nuvarande utbildningsbevis från befintligalärarutbildningslinjer. Bland dem saknas en särskildexamen inriktad mot folkbildningsområdet. Propositionensförslag har inte föregåtts av någon särskild utredning.Redan i regeringens budgetproposition föreslogs storanedskärningar som allvarligt drabbar folkhögskolansverksamhet, försvårade regeringen utbildningenav nya folkhögskollärare genom borttagande avutbildningsbidraget till dem som studerar på F-linjen.Något som upplevs som en mycket stor orättvisa eftersomstuderande på andra utbildningslinjer med sammautbildningsbidrag t.ex. vårdlärare- och specialpedagogiskapåbyggnadslinjen får behålla utbildningsbidraget. Dessaförslag kan inte uppfattas på annat sätt än att regeringen villha bort folkhögskolan som undervisningsform. Irubricerade proposition om lärarutbildning tycksregeringen tro att denna strategi redan har lyckats eftersomfolkhögskollärarutbildning och folkhögskollärarexamenöverhuvudtaget inte finns nämnt bland de examina somförslås finnas i fortsättningen.Ska inte regeringens uttalade vilja att satsa på utbildningoch högre kompetensnivå också omfatta lågutbildade,handikappade, invandrare och arbetslösa?Folkhögskolan är en ovärderlig skolform för vårtsamhälle. Den ger människor, som av olika skäl tidigare ilivet inte haft möjlighet till utbildning, en chans att somvuxna ta upp studierna. Den ger människor som inte haften chans tidigare möjlighet att komma ifatt. Den ger nyamöjligheter till arbetslösa och långtidssjukskrivna. Den gerkompletterande grundutbildning såväl som kvalificeradyrkesförberedande utbildning. Den breddarallmänbildningen och spelar, genom den speciellaundervisningsform som tillämpas, en viktig roll fördemokratins utveckling. De studerande har en högremedelålder än i gymnasieskolan och verksamheten bedrivsofta i form av internat. I folkhögskolans tradition liggerockså att man erbjuder ett stort mått av elevinflytande ochatt man har en öppenhet för ett friare arbetssätt. Allt dettaställer mycket speciella krav på lärarna och därmed ocksåpå deras utbildning.Rekryteringen till folkhögskollärarlinjen skiljer sigganska markant från rekryteringen till övrigalärarutbildningar. Medelåldern bland studenterna är högreoch man har i regel lång egen yrkeserfarenhet. En del avantagningen sker från en kvotgrupp med flera årsarbetslivserfarenhet från folkbildningsområdet som krav.Ofta har de sökande egen erfarenhet av att vara elev vidfolkhögskola. Utbildningen är en förutsättning för att denviktiga verksamhet som bedrivs av folkhögskolor ochstudieförbund ska kunna fortsätta.Vi anser det alldeles självklart attfolkhögskollärarutbildningen kräver en egenutbildningslinje med särskild folkhögskollärarexamen. Omfolkhögskollärarutbildningen inordnades som en variantinom ramen för examen för gymnasieskola eller kommunalvuxenutbildning, skulle det förändra rekryteringen tillutbildningen och därmed också den speciella profil somfolkhögskolan har.Vi anser därför att folkhögskollärarutbildningen skautgöra en egen linje som leder till folkhögskollärarexamen.Linköping har utvecklats till ett vuxenpedagogisktcentrum. Här finns landets enda professur ivuxenpedagogik, den ovan nämnda folkhögskollärarlinjen,Vuxenutbildarcentrum samt landets enda utbildning förgrundvuxlärare. I propositionen föreslås att den sistnämndautbildningen läggs ned, och ersätts av en 20 poängspåbyggnadskurs för grundskollärare. Det främsta motivetär, enligt föredragande statsrådet, att den grundläggandevuxenutbildningen ställer samma krav som grundskolan.Det är ett märkligt påstående. I vuxenutbildningenmöter läraren ofta elever från andra länder, vilket bl.a.innebär att läraren i stor utsträckning fungerar somspråklärare. I vuxenutbildningen är det särskilt viktigt attta hänsyn till elevernas önskemål och behov. Eleverna harförvisso bristande skolunderbyggnad och ofta tragiskaerfarenheter av skolan, men är de rikt utrustademed egna erfarenheter och kunskaper. Uppläggningen avundervisningen samt pedagogiken blir därför annorlunda.Det ovan beskrivna synsättet präglar dagensgrundvuxlärarlinje. I stort sett hela linjen är särskiltanpassad efter de krav som ställs på vuxenlärare. Linjeninnehåller bl.a. invandrarkunskap, vuxenmetodik,vuxenpedagogik, läs- och skrivinlärning för vuxna,ominlärningsstrategier samt 20 poängs praktik inomvuxenutbildningen. Om allt detta pressas samman till en 20poängs påbyggnadskurs måste med nödvändighet viktigaoch unika moment uteslutas eller förvandlas till ytligasnuttkurser.Förslaget att lägga ned utbildningen leder alltså till attunik kompetens hotas. Förslaget kan också leda till attLinköping förlorar sin roll som vuxenpedagogiskt centrum.Elevtillströmningen har varit svag till utbildningen. Detkan finnas olika skäl. De ansvariga har föreslagit en radåtgärder för att stimulera rekryteringen. Möjlighet tilldistansundervisning skulle sannolikt upplevas som positivt,eftersom linjen förmodligen lockar något äldre studenter,som av familjeskäl m.m. har svårt att flytta på sig.Vi kan inte se att rekryteringsproblemet motiverar ennedläggning av linjen. Om vuxenutbildningen betraktassom värdefull måste den självklara lösningen vara att vidtaoffensiva åtgärder för att locka fler studerande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild utbildningslinje ochexamensbenämning för folkhögskollärarutbildning,2. att avslår regeringens förslag att avvecklagrundskollärarlinjens variant avseende utbildning av lärareför grundläggande vuxenutbildning.