mot · GF02Kr220 · 1992-01-27 00:00:00 — Statliga medel till Stiftelsen Arbetets museum i invigdes den 14december 1991 efter ett mer än tioårigt planeringsarbete.De första tre veckorna besöktes museet av mer än 15 000människor.Mitt i den forsande ström som rinner genomstaden reser sig den märkliga åttkantiga byggnadenbenämnd Strykjärnet. I detta hus, mitt i det mäktigaindustrilandskapet i , ligger Arbetets museum.Utmed ström ser man raden av textilfabriker, sompåminner om ledande ställning som Sverigestextilstad . Det är industrialismensgenombrott i vårt land som illustreras i kvarter efter kvarterlängs Strömmen. Men pulsen har stannat av, maskinerna ärborta och arbetarna har gått hem. Kvar står fabrikerna, sommärkliga fornlämningar från som flytt.Vid statens tidigare anslagsgivning har ett motiv varit attmedverka till bevarande och förnyelse avindustrilandskapet, som kommer att vara ettav landets största projekt. I detta avseende jämförbart meddet medeltida eller i Stockholm.Sedan 1983 har Arbetets museum aktivt arbetat inom sittområde, arbetets historia och samtida arbetsliv, och därmedtäckt in ett område, som inte haft någon riktig plats isvensk museivärld. Intresset att dokumentera sin egenverklighet tog fart med ''Gräv där dustår-rörelsen'' (ABF) och ''Bygd i förvandling''(Vuxenskolan). Det arbete som började med att beskrivahistorien fortsatte ofta med att dokumentera de egnavillkoren.Det unika i museums verksamhet är bl asökandet efter nya sätt att låta folkbildning och forskningmötas. Förutom möjligheten att möta en stor publik imuseet kan verksamhet som berör folkbildning och debattförläggas till museet. Till industrilandskapet i Norrköpingkan pågående och framtida verksamheter av både nationelloch internationell karaktär med arbetsprocessen,arbetslivet och arbetsmiljön som innehåll, förläggas.Mötet mellan folkbildning och forskning återfinns ocksåi de många arbetslivsmuseer och arbetshistoriska miljöer,som vuxit upp respektive bevarats och i sigförändrat det svenska musei- och kulturlandskapet. Dennastarkt folkliga delaktighet i att levandegöra det industriellakulturarvet är viktigt att ta vara på och utveckla.1991 slöts ett avtal mellan Arbetets museum ochNordiska museet i avsikt att stärka samarbetet till gagn förarbetets och arbetslivets historia i . Sådantsamarbete förekommer också med andra vetenskapligainstitutioner, byggt på museets särskilda inriktning ochkompetens.Under senare tid har museet förstärktforskningsresurserna. En adjungerad professor i ekonomiskhistoria är knuten som forskningsledare till museet.Uppgiften är att bedriva egen forskning, men också attfungera som handledare för doktorandutbildning.Ett forskningsprogram för 90-talet, ''Det mångkulturellaarbetet'', har arbetats fram och kommer att ligga till grundför verksamheten under 90-talet.Vi strävar både efter att försöka förstå vad som särskiljeroch vad som förenar olika kulturer, liksom hur kulturerförändras under ömsesidig påverkan samt av deerfarenheter människor gör. I centrum står erfarenheterna iarbetslivet. Men eftersom vi menar att även den sociala ochkulturella bakgrunden, liksom det totala liv vi lever, ocksååterverkar på vårt sätt att tänka och handla kan vi intebegränsa oss till förhållandena på arbetsplatserna. Vi måstedärför vidga perspektivet och se till människornas helalivssituation. (Ur forskningsprogrammet. )Det internationella perspektivet är påtagligt i den ena avmuseets första egenproducerade utställningar. ''World ofWork'' eller ''Arbetets värld'' är namnet på en storinternationell fotoutställning med omkring 500 bilder tagnaav ett fyrtiotal olika fotografer världen över. Utställningenär producerad i samråd med bl a fotografen inleder museets särskilda satsning på dendokumentära bilden.Kvinnoperspektivet återfinns bl.a. i den storaminnessamling från svenskt arbetsliv, som pågår undernamnet ''Arbetsplats '' i samarbete medfackföreningsrörelsen. I en första omgång handlar det omtvå kvinnodominerade yrken, för LOs del städpersonal, förTCOs del socialarbetare.De statliga anslagen till museum har successivtutökats i takt med att verksamheten växt. Den storaförändringen mot tidgare budgetår är att museet underhösten flyttat in i sin byggnad, Strykjärnet, och idecember öppnat. Detta medför ett helt annat kostnadslägeän tidigare, vilket också var helt medveten omvåren 1991. uttalade då att regeringen vidkommande budgetprövning bör beakta behovet av ökaderesurser till museum.Strykjärnet ägs numera av LO och KF som ocksåbekostat den omsorgsfulla ombyggnaden, som beräknas tillca 50 milj.kr. Den stora årliga kapitalkostnaden på husetutgör stiftarnas bidrag till museet. Till detta kan läggasbidrag från stiftarna till utrustning, möbler, media, teknikoch projektanslag.Arbetets museum är tillsammans med samemuseet iJokkmokk det enda utanför huvudstaden.Museet är också helt nationellt finansierat.Med oförändrat anslag 8 454 milj.kr. befinner sig fortfarande museets budget påsamma nivå, som före öppnandet av museet. Det innebäratt medel saknas för utökade driftskostnader ochdriftspersonal. Enligt museets egna beräkningar ligger detstatliga anslagsbehovet inför kommande treårsperiod påden nivå som angetts i årets anslagsframställan, dvs 12,5milj.kr.I budgetpropositionen föreslås, till skillnad från allaandra museer, inte ökade anslag utan kraftigt minskadeanslag, från 8 454 milj.kr. till 6 454 milj.kr. Dessutom antyds i propositionen att anslagetpå skall avvecklas. Detta uppfattar vi som heltobegripligt både med tanke på museets unikaverksamhetsinriktning och unika placering. Det finns ibudgetpropositionen inga godtagbara skäl till dennauppenbara särbehandling. Eftersom redan oförändradeanslag innebär stora problem att hålla verksamheten igångkommer en neddragning på 2 milj.kr. att få drastiskakonsekvenser för museets fortlevnad.För att ge Arbetets museum godautvecklingsmöjligheter i enlighet med tidigareriksdagsuttalande anser vi att bidraget till museet skallbestämmas med ett belopp som är 3 milj.kr. högre än vad regeringen föreslagit. Samma kravåterfinns i motionen Kulturpolitik frånkulturutskottets socialdemokratiska ledamöter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt under anslaget Bidrag till vissa museer /93 till museum anvisar 3000000kr. utöver vad regeringen beräknat eller således .