mot · GF02A455 · 1992-01-27 00:00:00 — Regionen skulle kunna vara ett exempelpå mångfald inom skolan, barnomsorgen, äldreomsorgenoch andra delar av dessa tjänstesektorer. Här skulle kunnafinnas en blandning av daghem i anslutning tillbostadsområdena, företagsdaghem, en verklig möjlighetför mamma eller pappa att stanna hemma med barnen, ellerolika former av dagmammor. I finns ocksåunderlaget för ett stort antal specialiserade skolor, liksomför olika former av handikapp- och äldreomsorg.Både nationellt och på de kommunala nivåerna pågår nuett omfattande arbete för att ersätta kollektivismenslösningar med sådana, som bättre överensstämmer med denenskildes och familjens preferenser. somförbjuder fri etablering av daghem avskaffas.Dagmarreformen ersätts med en fri etablering förprivatpraktiserande läkare och tandläkare iStockholmsregionen.Gemensamt för dessa förslag är att kombinera trygghetmed valfrihet: att åstadkomma en valfrihetsrevolution inomvälfärdssystemen.Denna omvandling kommer även att leda till ettomfattande nyföretagande. Barnstugor, vårdcentraler,kliniker och skolor kommer inte bara som tidigare att drivassom en del av en offentlig organisation, utan som friståendeföretag. Dessa kommer att få sina intäkter från kunderna,genom entreprenadavtal med stat eller kommun, eller frånsocialförsäkringssystemet genom prestationsrelateradeersättningar.Inom bostadssektorn har en omfattande försäljning avlägenheter till de boende i den så kallade allmännyttansbestånd bestämts. Detta är tillsammans med försäljningenav de statliga företagen den största ägarreformen i Sverigeunder modern tid.Det är viktigt att den pågående utredningen ombostadsfinansiering speciellt får i uppgift att bevaka ochlämna förslag om så skulle behövas, om hur en sådanförsäljning till de boende kan underlättas.Men problemen med att gå från statiska, kollektivistiskatjänstesystem till en företagarmodell löses inte endastgenom att de rent legala ersättnings- och etableringshindrenundanröjs, även om detta naturligtvis är den enskiltviktigaste åtgärden.För att möjliggöra en framtida dynamisk, kundstyrd ochhögkvalitativ tjänsteproduktion är det nödvändigt att göraen övergripande översyn av den svenska arbetsrätten,främst MBL, förtroendemannalagen och LAS.Det är vidare angeläget att göra en översyn av de övrigastatliga regler och förordningar som styr etablering och driftav barnstugor, skolor, vårdinrättningar och annat, för attgenomföra möjliga avregleringar.En fungerande regionInför de stora förändringar som stårinför är det av vikt att de politiska strukturerna ärändamålsenliga och starka där så behövs.Det finns exempel på åtgärder inom regionen som på ettnästan parodiskt sätt visat på ansvarsöverlappning ochinblandning från ett stort antal statliga myndigheters sida.Det är viktigt att i möjligaste mån styrsenligt den så kallade subsidiaritetsprincipen, det vill säga attbeslut fattas på lägsta möjliga nivå. Exempelvis planochbygglagen lämnar ett betydande utrymme för ''politisktspel'' myndigheter emellan till förfång för reglernasöverskådlighet och möjligheten för företag och enskilda attöverblicka planprocessen. En översyn av plan- ochbygglagen i syfte att skapa förenklingar är önskvärd, liksomatt staten visar en betydande restriktivitet med att åberopaandra lagar för att styra plan- ochexploateringsprocess. Den samordning som kan varapåkallad löses lämpligast mellan de berörda kommunerna,och med länsstyrelsen.Å andra sidan finns det ett behov av ett politiskt organ,som på ett bättre sätt , motsvarar de områden sombör betraktas som en enhet i exempelvis vissainfrastruktursammanhang. Initiativen med att skapa ettinformellt Mälarforum bör studeras, liksom möjligheten attpå sikt skapa en länsorganisation som omfattar helaregionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelseför tillväxten i hela ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en avregleradflygtrafik,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av successivt sänktskattetryck,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att staten inte bör täcka förlusterinom bank- och finansbolag,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reformeringen av statsbidragentill kommunerna,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av översyn och sänkningav fastighetsskatten,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en snabb utbyggnad avinfrastrukturen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilldelningav väganslagen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri etablering av radio och TV iStockholm,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om harmonisering avmarknadsföringslagstiftningen,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fristående roll för tekniskahögskolan,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att underlätta deboendes övertagande av lägenheter i den så kalladeallmännyttan,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av arbetsrätten,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av PBL,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsorganisationen i .