mot · GG02Bo14 · 1992-11-04 00:00:00 — med anledning av prop 1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m. Motionen delad mellan flera utskottBefolkning/språk/kultur/idrottUrbefolkningSamerna utgör en urbefolkning eller ett ursprungsfolk iSverige. De svenska samerna har uttryckt ett starkt intresseför att ratificerar nr 169, somreviderar konventionen nr 107. Den nya konventionen ägertillämpning på stamfolk, vilkas sociala, kulturella ochekonomiska förhållanden skiljer dem från andra grupper avden nationella gemenskapen, och på folk, som på grund avsin härkomst betraktas som ursprungsfolk.Till skillnad från den nu konventionen nr 107med sin föråldrade syn på urbefolkningarna, utgår den nyakonventionen från principen om respekt för deras kulturoch rättigheter. Denna inriktning ökar förutsättningarna förtill exempel samerna att bevara och utveckla en språklig ochkulturell identitet liksom sina traditionella näringar.Ett omfattande utredningsarbete har bedrivits i Sverigeparallellt med den s.k. under tidsperioden1986 till 1990 som redovisats för regeringen, men ändockinte resulterat i konkreta förslag i hur man ska hantera etteventuellt antagande av nr 169.Utrikesutskottet behandlade omursprungsbefolkningar där ett enigtutskott uttryckte följande:Utskottet erinrar om att representanter deltagitaktivt i utarbetandet av ILOs konvention nr 169. Utskottetfinner liksom föredragande statsrådet att det är önskvärt attdet skall bli möjligt att tillträda konventionen. Medhänvisning till att förslagen om en samlad samepolitik liggerunder beredning och till vad som i övrigt anförs iregeringsskrivelsen delar dock utskottet ILO-kommitténsoch regeringens mening att inte börtillträda konventionen. Frågan om tillträde bör ytterligarenoga övervägas i samband med beredningen avsamerättsutredningens m.fl. förslag så att ett förslag omratificering kan framläggas i nära anslutning till ettsammanhållet förslag i samefrågorna. Utskottet fäster storvikt vid att frågekomplexet behandlas skyndsamt.Trots att utrikesutskottet och förväntat sig attregeringen skulle återkomma redovisar propositionen intenågra åtgärder i denna fråga.En samordning av de frågor som rör samernas närings-och samhällsliv är enligt vår mening nödvändig. Förnärvarande är det dock inte möjligt att tillträdakonventionen då regeringen bl.a. underlåtit att belysakonventionens artikel 14 om landrättigheter. Detankommer på regeringen att belysa denna fråga.Samiska språketVad avser det samiska språket bör det vara möjligt attfinna former för hur vårt lands ursprungsbefolknings språkskall bevaras, utvecklas och kunna användas i officiellasammanhang.I propositionen redogör man för att man först skallge anslag till stimulans för att öka bruket av det samiskaspråket. Det borde redan nu vara angeläget att påbörjadetta stimulansarbete och det vore önskvärt om regeringenredan i den kommande budgetpropositionen kunderedovisa insatser på språkområdet. Vad gällererkännandedelen av samiska som ett lagstadgat officielltspråk bör frågan behandlas med övriga frågorrörande ILO-konventionen.Fiskesamer och skogssamerI propositionen redovisar man ingen ambitionsnivå vadavser dessa gruppers situation i den samiska näringensmöjligheter till fortsatt utveckling.Detta är en stor brist och regeringen bör därför uppdratill det föreslagna att bereda frågan om fiskeochskogssamernas roll i den gemensamma samenäringen.SlöjdvirkeI propositionen redovisas på vilket sätt de samer som ärknutna till den aktiva rennäringen skall kunna få tillgång tillslöjdvirke, men i propositionen berörs inte på vilket sätt desamer som verkar utanför den direkta näringen skallbehandlas i detta avseende. Vi motionärer anser att fråganom på vilket sätt de samer som verkar utanför den direktarennäringen skall få tillgång till slöjdvirke remitteras till detföreslagna sametinget.Samisk idrottSamer har sedan urminnes tider tävlat med och motvarandra både sommar och vinter. Samisk idrottsrörelse avi dag har tagit fasta på de traditionella värdena i samisktsamhällsliv och gett akt på de nya moment som tillförtsunder senare år. Målet är att alla skall -- utifrån sinaförutsättningar -- kunna vara delaktiga i den idrottsligaverksamheten.Samisk idrott har valt -- och på ett sätt tvingats välja --sin egen väg. Flera ansökningar om medlemskap i visar att det inom ramen för RF intefinns utrymme för den organisationsform som samerna haransett som bäst lämpad.Samerna har därför bildat ett gemensamtidrottsförbund, SRF, omfattande samer i , Norgeoch . Detta samiska idrottsförbund hardistriktsförbund i samtliga tre länder.Samisk idrott har fem specialinriktningar:sommaridrott, skidåkning -- längd och alpint --,renkappkörning, fotboll och motorsport.Samisk idrott, på väg , handlar likamycket om att ge akt på traditionella värden i samisktsamhällsliv, som att utveckla själva tävlandet.Idrottsförbundets medlemmar består av både samebyar ochsameföreningar samt specialiserade idrottsföreningar med 1 500 till 2 000 utövare av samisk sport. Medlemsavgiften är 500 krför lokal medlem.Att medlemsstrukturen är närings- och kulturorienteradär förklaringen till att speciella samiska idrottsföreningareller klubbar faller utanför dagens stödordning. SRF faller också mellan olika stödformer påsamnordisk nivå. Detta måste också ändras.Grunden för samisk idrott är de ideella insatser som görsfrån lokalplanet till riksplanet. Samisk idrottsrörelse är i dagett fattigt förbund. haringet verksamhetsbidrag.Projektmedlen kanaliseras direkt ut i verksamheten.1992 fick SRF 50 000 i projektmedel av Samefondenskulturdelegation. Dessa medel gick till det samiskafotbollslandslagets behov.Samisk idrott av har ett omfång som gör detomöjligt att i längden driva en verksamhet baseraduteslutande på ideell grund. Denna situation är svår atthantera. Totalbehovet för all samisk idrott i Sápmi(Sameland), inkluderande internationellt engagemang iSverige, , och f.d. , har av SRFsstyrelse angetts vara omkring 15 milj.kr. Dagens stöd är iNorden totalt på ca i verksamhetsbidrag ochytterligare i projektbidrag.Den av SRF-styrelsen gjorda behovsanalysen ger ettbegrepp om storleksordningen på de ekonomiska behovsamisk idrott har redan nu.I regeringens proposition behandlas över huvud tagetinte den samiska idrotten. Det är en allvarlig brist. Densamiska idrotten har en betydande omfattning och anknyterpå flera sätt till samernas kultur.Det är uppenbart att det inte är möjligtatt inrymma sameidrotten med dess organisation iriksidrottsförbundet. Ett sätt att lösa bidragsfrågan försameidrotten kan vara att den får stöd på samma sätt som des.k. Det sker inom ramen förriksidrottsförbundets anslag. Anslaget fördelas av RF.Vi föreslår att uppdrar till regeringen attåterkomma till med förslag till lösning avbidragsfrågan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behandlingen av 169, 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det samiska språket,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av klarlägganden vadavser fiske- och skogssamernas rättigheter,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillgängligheten av ''slöjdvirke''för samer utanför rennäringen,5. att hos regeringen begär förslag till lösningav bidragsfrågan för sameidrotten i enlighet med vad somanförts i motionen.