mot · GF02Ub437 · 1992-01-27 00:00:00 — AllmäntI olika framtidsscenarier för utvecklingförutspås att tillväxten kommer att ske inom triangelnStockholm----. Skogslänen och sydöstraSverige förutspås få en tillbakagång. Den senasteregionalpolitiska kommittén har bl.a. som en följd av dessautvecklingstendenser i sitt betänkande (1989:55) prioriteratinsatser i tre geografiska områden -- inlandet, Bergslagenoch sydöstra för motsäger inte dessaförutsägelser. befolkningstillväxt under åretuppgick till . Skogslänens tillväxt uppgick till och sydöstra (, ochBlekinge län) tillväxt till . hade en folkökning på . Två kommuner, och , hadebefolkningsminskning. För kommuns del varden så kraftig att endast två kommuner i landet hade enstörre procentuell minskning.Trots den svaga utvecklingen inom sydöstra harnågra nämnvärda regionalpolitiska satsningar inte gjortsdär. Detta är bekymmersamt inte bara från landsdelensperspektiv utan även ur nationell synvinkel. Frigörelsen iÖsteuropa kommer att leda till att handelsförbindelsernamot de baltiska staterna och övriga delar av Östeuropakommer att återupptas efter ett halvsekels avbrott. Det ärdå viktigt att sydöstra , som är den naturliga basenför handeln i sydöstra , har godakommunikationer med övriga delar av och även iövrigt en stark infrastruktur.Vi kommer i det följande att ange ett antal åtgärder somskulle kunna bidra till att bygga upp en sådan infrastruktur.Åtgärderna kan i huvudsak inrymmas underhuvudrubrikerna Utbildning och forskning samtKommunikationer.2. Utbildning och forskning 2.1 i är den största och mest dynamiskahögskolan i /med närmare 5 000 studenter. En fortsatt satsning på denna högskola ärförmodligen den viktigaste regionalpolitiska satsningen förhela . Vi vill därför lägga följande konkretaförslag:Det är viktigt att högskolorna i , ochKarlskrona utvecklas till ett nätverksuniversitet medforskarutbildning och fasta forskningsresurser. Tillhögskolan i bör också knytas den skogsforskning ochhögre skogsutbildning som behövs för (merom detta nedan). I detta sammanhang vill vi också erinraom behovet av glasforskningsresurser och ett landsarkiv försydöstra i . Båda dessa önskemål kommer viatt närmare utveckla och precisera i särskilda motioner.I finns redan nu en ingenjörsutbildning på 80poäng. Den förläggs till högskoleområdetpå Teleborg. Därmed skapas grunden för ett teknisktcentrum vid högskolan i . Med hänsyn till attmotsvarande utbildningar inom EG är treåriga föreslår viatt våra utbildningar också görs treåriga.Vid högskolan i ges fr.o.m. höstterminen 1988utbildning på grundskollärarlinjen med inriktning motårskurserna 1--7. Vi anser att en fullständig lärarutbildningmed inriktning såväl mot årskurs 1--7 som mot senareårskurser och gymnasieskolan på ett mera adekvat sättskulle kunna tjänstgöra som en motor i regionens lokalaskolutveckling. En sådan lärarutbildning bör därförlokaliseras till fr.o.m. /93.Rent allmänt vill vi peka på att behovet av personer medhögskoleutbildning är växande. Antalet utbildningsplatservid bör därför utökas. Det gäller främstpå de tekniska och naturvetenskapliga utbildningsvägarna.2.2 Sydsvenskt centrum för skoglig forskning ochutbildningSkogen med tillhörande näringar är av mycket storbetydelse för . Den ger stora exportinkomster ochförutsättningar för arbete och bebyggelse spridd över helalandet. Tillgången till en effektiv och rationell skogligutbildning och forskning är därför av största betydelse förvårt land.Skogsnäringen och framför allt skogsbruket uppvisarbetydande skillnader mellan norra och , bl.a.beroende på olika biologiska och ekologiskaförutsättningar. av skogen i är privatägd och helt domineradav småskogsbruk. I finns av skogsmark, av tillväxten och av skogsbruksvärdet. av skogens arbetstillfällen finns i , samtidigtsom av de skogligt högskoleutbildade är verksamma idenna del av landet.Den sydsvenska skogen är utsatt för en rad allvarligastress- och skadefaktorer som luftföroreningar, storm,torka, rotröta och vilt. En betydande areal bär dessutomförsta generationen skog med de problem det medför.Dessa problem har en speciell tyngd just i ochbör därför studeras här. Trots detta är endast några fåprocent av resurserna för skoglig utbildning och forskningförlagd till Sydsverige.Behov av helhetsgreppI samband med den pågående översynen av den skogligaFoU-verksamheten är det därför nödvändigt att på ett meraändamålsenligt sätt än nu tillgodose det sydsvenskaskogsbrukets behov av resurser för forskning ochutbildning. Programmet för sydsvensk skogsforskning meden forskargrupp i , ny försökspark i ochutbyggnaden av Tönnersjöhedens försökspark är en brabörjan. Detta är dock inte tillräckligt. En utökad ochsamordnad satsning måste omfatta såväl forskningen somskogsteknikerutbildningen och jägmästarutbildningen.Utveckling av den sydsvenska skogsforskningenErfarenheterna av satsningen på sydsvenskskogsforskning är utomordentligt goda. har programmet väsentligt bidragit till att ökakunskaperna om sydsvenska skogsskötselfrågor. Det krävsnu en utveckling av verksamheten, främst kring de hot somden sydsvenska skogen är särskilt utsatt för samt olikaträdslag och deras utnyttjande i framtiden.En viktig fråga för framtiden är den geografiskaplaceringen av forskningen. Fördelen med en lokaliseringtill /är det stora möjligheter tillkorsbefruktning genom de många discipliner och denomfattande forskning som finns representerad här.Fördelarna med en lokalisering till ,belägen inom det sydsvenska skogsområdet, är närmarekontakt med dem som skall användaresultaten av forskningen, med de ekonomiska miljöer somär specifika för sydsvenskt skogsbruk liksom de ekonomiskaförutsättningarna för skogsbruket. Vidare finns det fördelaratt starta ett forskningsprogram helt obundet av tidigaretraditioner och värderingar. Kreativiteten, öppenheten motomvärlden och viljan att pröva nya kontaktvägar, metoderoch angreppssätt utvecklas sannolikt väl så bra i en mindretraditionell akademisk miljö.En sammantagen bedömning är att fördelarna med engeografisk placering mitt i det sydsvenska skogsområdet,förslagsvis i , väger tyngre än nackdelarna.Skogsteknikerutbildningen -- nödvändig för SydsverigeSkogsteknikerutbildningen måste också i framtidenbedrivas i . För att upprätthålla kvaliteten påyrkeskåren och underlätta rekryteringen tillarbetsmarknaden är det viktigt att kunskaperna inhämtas iden miljö som de skall tillämpas i. Det finns dock ett behovav ökad högskoleanknytning av utbildningen. Detta medförklara fördelar när det gäller kopplingarna till övrigahögskoleutbildningar, rekrytering ochkompetensutveckling av lärare, elevernas personligautveckling genom delaktigheten i en större studentkår samtmöjligheterna till att anlita externa kompetenta lärare frånnära håll.Mot bakgrund av ovanstående redovisas i utredningenSkogliga grundläggande utbildningars framtida resursbehovstarka argument för en omlokalisering av från till . De godamöjligheterna för en omlokalisering stryks också under avde utredningar som kommun genomfört omförutsättningarna att förlägga i anslutningtill . En sådan omlokalisering bör därförgenomföras.Del av jägmästarutbildningen i SydsverigeOmkring en fjärdedel av jägmästarna är verksamma iGötaland. Sedan utlokaliseringen till får jägmästarnadock övervägande delen av sin utbildning och därmed sinaskogliga erfarenheter i det norrländska skogsbruket. Dettaär en väsentlig nackdel för sydsvenskt skogsbruk medmycket annorlunda förutsättningar. Det är därförnödvändigt att en del av utbildningen, , förläggstill . Då en integrering av skogstekniker- ochjägmästarutbildningarna skulle stimulera tillvidareutbildning för skogstekniker, är det naturligt attdenna utbildning förläggs till det föreslagna nyaSkogsinstitutet i Växjö.Skogligt FoU-centrum i SydsverigeGenom att skapa ett skogligt FoU-centrum i Sydsverigemed forskning, skogsteknikerutbildning och en del avjägmästarutbildningen, utnyttjas resurserna på bästa sätt.Detta skulle möjliggöra samutnyttjande av lokaler, lärare,utrustning och övningsområden samt utvecklatvärkontakter mellan olika utbildningslinjer ochforskningsfält. Lokaliseringen bör ske i anslutning tilllämplig högskola i den sydsvenska skogsbygden. I dettasammanhang tyder det mesta på att harde bästa förutsättningarna av de tänkbara alternativen. Ensådan lösning skulle medföra att alltviktigare roll för skogsbruket tas tillvara och att skogen somen nationell resurs utvecklas.3. Kommunikationer 3.1 VägarFör och även för stora delar av sydöstraSverige, däribland området ''östra '' en viktig uppgift som interregionalförbindelse inom . Genom denna förbindelseknyts de centrala delarna av småländska inlandet, norradelarna av län och även betydande delar norrdärom samman med de centrala delarna av såsomMalmö----regionen, HässleholmsochKristianstadsområdena.Skåne är också av stor betydelse för södra med utlandet eftersom en mycket stor del av dennapasserar via dess hamnar. Då exporten och även importentenderar att öka är det ytterst angeläget att dessatransporter, som ofta är hårt tidspressade, underlättas sålångt som möjligt. Detta kan bl.a. ske genom enupprustning av vägförbindelserna.För har det känts angeläget att i olikasammanhang peka på denna riksvägs viktiga funktion somhuvudförbindelse mellan de nämnda delarna av landet ochbehovet av en snar upprustning av denna led.Malmö----regionen är på många områden, såsomexempelvis högteknologisk utveckling, högre utbildningoch forskning samt avancerad sjukvård (regionsjukvård),centrum för . Det är av största betydelse attKronobergs län kan ha goda förbindelser med --. Den service och de tjänster som finns därbör komma alla invånare i regionen till godo oberoende avvar man är bosatt.Kronobergs län och områdena norr därom bildar dels iflera verksamheter en gemensam region med , dels ettuppland för många skånska företag inom industri ochhandel. Ett mycket stort utbyte av varor, tjänster ochpersonliga kontakter äger rum i båda riktningarna. Demycket omfattande kontakterna inom olika delar avnäringslivet i och medför att bådetransportintensiteten och transportvolymen blir myckethög. Från fördelningssynpunkt är det angeläget att dettautbyte av varor och tjänster kan ske på vägar som har likagod standard som de på andra håll i bör därför byggas ut så att den erhållerEuropavägstandard.Väg 25En annan väg av stor betydelse för inteminst för länets näringsliv är väg 25, som sammanbinder Kalmar-Växjö-Ljungby ochHalmstad. Denna vägs standard är mycket ojämn. Storabrister finns mellan och samt frånHallandsgränsen till . Dessa delar bör med högprioritet rustas upp.3.2 JärnvägarJärnvägstrafiken mellan /ochGöteborg på den s.k. kust-till-kustbanan är viktig förKronobergs län. Längs banan finns 16 kommuner medsammanlagt en miljon invånare. För områdets utveckling ärdet viktigt att ha goda gods- ochpersontransportmöjligheter. Många företag har järnvägensom bas för sina transporter.Banan är inte bara en viktig förbindelse mellanSydöstsverige och . Den är också en viktig länkut i det övriga järnvägsnätet, inte minst genomanslutningarna i , , och Karlskrona.Företagen behöver för sin framtida konkurrenskraft ett bratransportsystem med säkra leveranser, ''just in time''.Sydöst- och hör till de mestförsurningsdrabbade delarna av landet. Genom att föraöver mera transporter till järnväg kan de försurandeutsläppen minskas.Befintligt utredningsmaterial visar att med ett förbättratunderhåll och investeringar till rimliga kostnader i t.ex.spårupprustningar, kan restiden från kust till kust minskasmed . Med modernare vagnmaterialkan restiden pressas ytterligare . Restiden blir därmed jämfört mednuvarande cirka fem timmar.Vi föreslår att investeringarna i spårupprustningar ochvagnmaterial fortsätter i oförminskad och helst ökad takt såatt ovannämnda restider blir verklighet inom en icke alltföravlägsen framtid.I detta sammanhang vill vi aktualisera en annan för länetviktig järnvägsfråga. Det gäller den nära föreståendeintroduktionen av snabbtåg på stambanan mellan Malmöoch . Vi anser det vara nödvändigt att dessa tåggör uppehåll i . Det är viktigt för länet och skullebidraga till att kraftigt öka resandet på kust-till-kustbanan.Järnvägen mellan och är av storbetydelse för den västra delen av . Här harSJ nu beslutat avveckla persontrafiken. Detta är en i mångaavseenden mycket märklig åtgärd. Det har under senare årinvesterats betydande summor pengar i denna bandel. Attnu avveckla persontrafiken måste vara att betrakta somkapitalförstöring. Vi vet också att den s.k. västkustbananstår inför en betydande upprustning. Bandelen ---borde kunna fylla en stor uppgift som ett andraeller tredje spår för en del av denna bana. Vi anser attpersontrafiken mellan och skall återupptas och att staten på ett eller annatsätt skall medverka till detta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskarutbildning och fastaforskningsresurser till ett nätverksuniversitet i sydöstraSverige,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ingenjörsutbildning vidhögskolan i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fullständig lärarutbildning vidhögskolan i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av antaletutbildningsplatser vid högskolan i ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett helhetsgrepp påden skogliga FoU-verksamheten,6. att regeringen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering till av densydsvenska skogsforskningen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering avskogsteknikerutbildning till ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av del avjägmästarutbildningen till ,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av ett skogligt FoU-centrum till ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av tillEuropavägsstandard,111. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av väg 25,112. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den s.k. kust--till--kustbanan,113. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snabbtågsintroduktionen påstambanan mellan och ,114. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om persontrafiken på sträckanHalmstad--Hässleholm.1