mot · GF02Ub264 · 1992-01-27 00:00:00 — Möjlighet att avgiftsbelägga vissa kurser i komvux Den kommunala vuxenutbildningen (Komvux) fyllermånga skiftande behov i dagens samhälle. På Komvux fårmänniskor möjlighet att läsa in grundskolekompetens,komplettera sina betyg, läsa in enstaka grund- ellergymnasiekurser, läsa en hel gymnasieutbildning eller gå engymnasial påbyggnadsutbildning.I det ansträngda statsfinansiella läget har regeringen valtatt prioritera ungdomsutbildningen samt att bygga ut denhögre utbildningen. I budgetpropositionen föreslårregeringen att sektorsbidraget i den del som avser Komvuxminskas med . Regeringen markerarmed detta att man prioriterar den grundläggandeutbildningen d.v.s. grund- och gymnasieskolan. Reaktionenpå denna besparing har på sina håll varit hård.Vad som inte framkommit i debatten är att kommunernanumera erhåller ett samlat bidrag till skolverksamheten frånstaten, det så kallade sektorsbidraget. Det uppgår till drygt29 miljarder kronor för /93. Isektorsbidraget ingår bidraget till grund- och gymnasieskolasamt vuxenutbildning. Det är sedan varje kommuns uppgiftatt fördela medel och prioritera olika verksamheter. Jubättre man organiserar och effektiviserar den övrigaundervisningen ju mer resurser kan man satsa på Komvux.Återkommande utbildning kommer att bliallt viktigare. I samband med den ökandeinternationaliseringen och konkurrensen ökar kraven påvälutbildad arbetskraft. För att möta dessa behov krävs attvi använder statens resurser bättre. Det kommer att ställasstörre krav på samverkan och samordning mellangymnasieskola, Komvux och AMU vad gäller utbud,lokaler, samläsning och personal. Med den ökandepersonalutbildningen får Komvux möjlighet att skaffa sig enmarknad i konkurrens med andra utbildningsanordnare.Varje Komvuxenhet har således möjlighet att visa sig varaeffektiv och konkurrenskraftig.Vi har tidigare redovisat att regeringen gör en kraftighöjning på anslaget till arbetsmarknadsutbildning förarbetslösa. I en svår arbetsmarknadssituation ger Komvuxmöjligheter för arbetslösa att komplettera sin utbildningvilket ger dem ett bättre utgångsläge när konjunkturenvänder uppåt igen. Vi förutsätter att länsarbetsnämndernaoch arbetsförmedlingarna noga kommer att prövamöjligheten att använda de ökade anslag som de nu får tillatt handla upp utbildningar av Komvux.En del av Komvuxverksamhet är kvällskurser. De somgår på dessa gör det för att man vill komplettera ett ämne,höja sin kompetens och bredda sina kunskaper. Det ärpositivt men vi vet att antalet avhopp är högt påkvällskurserna (25--). Strävan måste vara atthålla samman undervisningsgrupperna och minimeraavhoppen.Det är vår uppfattning att kommunerna bör gesmöjlighet att ta in avgifter på vissa kvällskurser. Denmöjligheten ger inte nuvarande skollag. Kvällskurser inometapp 1 (grundskola) skall inte avgiftsbeläggas, däremot börmöjligheten finnas för utbildning som avser etapp 2--4.Avgift tas ut av studieförbunden där man med rätta fårbetala för att kunna gå en vävkurs, matlagningskurs, kurs ityska etc. Om man betalar för att läsa tyska hos ettstudieförbund, varför skall man då inte betala en avgift föratt lära sig tyska på Komvux? Dessutom erhåller man betygpå Komvux.En avgift som betalas av den enskilde skulle innebäraminskade utgifter för kommunen, att betalandekursdeltagare ställer större krav på undervisningen och troligen anstränger sig mer för att klara en kurs, samtatt fler skulle kunna få undervisning på . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet för kommunerna attavgiftsbelägga vissa komvux-kurser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att länsarbetsnämnderoch arbetsförmedlingar handlar upp utbildning av komvux.