mot · GF02Kr510 · 1992-01-27 00:00:00 — Idrotten är, som ofta framhålls, störstafolkrörelse. Politiska beslut i samhället har stor och kanskeökad betydelse för idrottens villkor och möjlighet tillutveckling. Det är därför följdriktigt och bra attidrottsrörelsen aktivt tog del i valrörelsen genom attställa frågor till partierna, anordna utfrågningar ochdebatter över hela landet.Idrottsrörelsen har härigenom fått de flesta av depolitiska partierna att precisera sig i sin syn på idrotten.Flera av partierna gav också löften och programmatiskautfästelser för att vinna gehör i idrottsrörelsen.Moderata samlingspartiet, som efter valet dominerarregeringen, gjorde i valrörelsen stora utfästelser tillidrotten. ''Det finns'', skrev man i sitt idrottsprogram iaugusti 1991, ''endast en acceptabel lösning'' påföreningarnas momsproblem och den är att ''allmännyttigaföreningar ska ges rätt att lyfta av den moms som belöperpå den ideella, samhällsstödda verksamheten. ''ansåg vidare att ''överskottet från deidrottsanknutna spelen'' hos Tipstjänst skall kanaliseras tillidrotten.I den moderatledda regeringens budgetproposition harav dessa löften möjligen ''blivit en tumme''. I propositionenökas idrottsanslagen med ca . Därtill kommer ett engångsanslag tilldeltagandet i om 16 miljoner. Tipstjänstsom ''varit oförhindrat'' att ge idrotten 50 miljonerska nu ge 55 miljoner -- en ökning med 5 miljoner -- under budgetåret1992/93. Regeringen vill dessutom se den differentiering avmomsen som genomförts som skulle minskaidrottsrörelsens samlade utgifter med 65-70 miljonerkronor -- som ett stöd till idrotten. Men av moderaternasflitigt upprepade utfästelse om slopande av momsen på''ideell'' verksamhet finns knappast ett spår.Jämfört med de moderata löftena i valrörelsen är såledesdiskrepansen avsevärd. Och än tydligare blir denna skillnadmellan ord och handling när vi beaktar den politik gentemotidrott -- och föreningsliv -- som nyvunna eller allt sturskareborgerliga majoriteter börjat föra i många kommuner. Därdrabbas idrotten med olika typer av neddragningar avlokala stöd och subventioner.Den materiella substansen för idrotten i den samladeborgerliga politiken innebär för många föreningar direktaförsämringar -- och på det centrala planet en oacceptabelskillnad mellan ord och handling och en realt sett snarastminskad anslagsram.Däremot betonas, förtjänstfullt, idrottens karaktär avsjälvständig folkrörelse i regeringens budgetförslag.Regeringen avser avskaffa statens representanter i RFsstyrelse, i enlighet med förslag. Den villlåta idrotten själv fördela bidragen från Tipstjänst. Denavser stärka idrottens möjligheter till egenfinansiering.Vi delar i dessa stycken regeringens inställning. Som endemokratisk folkrörelse har idrottsrörelsen såvälkompetens som ansvarsfullhet att självständigt styra ochutveckla idrottsverksamheten.Vi menar dock att idrottens ekonomiska behov bordetillgodoses bättre.Om den svenska ''idrottsmodellen'', en stor självständigdemokratisk folkrörelse, ska kunna försvaras och utvecklas,kräver detta möjligheter för idrottsrörelsen att finansierasin verksamhet så att den inte blir alltför beroende av rentkommersiella intressen. Detta kräver betydande insatserfrån såväl stat som kommuner och att självständigainkomstkällor för idrottsrörelsen underlättas.Ju mer idrotten blir beroende av kommersialism destomer kommer idrotten att spaltas upp i en ekonomisktsjälvbärande elit och en försvagad folkrörelse, där flergrenar som icke anses ''kommersiellt gångbara'' får svårt attklara sin ekonomi och där andra blir alltmer förbehållnaekonomiskt bättre situerade.Det är också så att om själva idrottandet fördyras -- isynnerhet för barn och ungdom -- kommer samhälletssociala utslagningsmekanismer än tydligare att slå igenomockså i idrottsrörelsen, vilket är tvärt emot idrottsrörelsensmål och den allmänt accepterade devisen ''idrott åt alla''.Denna risk är överhängande när de ekonomiska villkorenför idrottsföreningarna försämras.Utan att precisera någon summa säger sig statsrådet ha''beaktat idrottsrörelsens önskemål om förstärkning'' av detlokala aktivitetsstödet (). Men RFs äskande är här enhöjning på -- vilket vida överstiger den faktiskahöjning om 19 miljoner (plus möjligen 5 miljoner från Tipstjänst) som regeringen ger idrotten. Vimenar att en höjning av LOK-stödet bör ske utan att detinkräktar på annan verksamhet. Vi har tidigare menat attstatsbudgetskäl gör att höjningen till den nivå RF önskar --LOK-stödets ursprungliga realvärde -- inte kan ske i ettenda steg. Vi har förordat en höjning till denna nivå i tresteg. Vi förordar därför att RFs anslag räknas upp med 45miljoner kronor för budgetåret 92/93 för att ta igen 1/3 avskillnaden mellan LOK-stödets nuvarande nivå och dessursprungliga realvärde.Vi delar regeringens värdering att vissa av Tipstjänstsspel bärs upp av idrotten och idrottsintresserade. Vi anseremellertid att en avsevärt större andel av Tipstjänstsöverskott på idrottsanknutna spel bör kunna överlämnas tillidrotten, i synnerhet som frågan om kompensation tillidrottsrörelsen för dess förluster av skatteförändringarna1991 inte heller nu kommer till någon lösning.Frågan om tipsmedel till idrotten har i många årdiskuterats. Vi hävdar att anslag från Tipstjänst f.n. börutgå utöver de ordinarie statsanslagen.Grundplåten till idrottsrörelsen ska utgöras avstatsbidragen över budget. Eftersom idrottsrörelseneftersträvar ökad egenfinansiering och att detta kan ledaöver i att den vill starta spel på samma villkor som t.ex.Tipstjänst och i konkurrens därmed, kan denna frågakomma i ett nytt läge. Vi anser att denna fråga, i den månden inte löses av den nu arbetande lotteriutredningen, börvara en del i en kommande utredning om idrotten isamhället och idrottens framtida finansiering -- som viargumenterar för nedan.Mot bakgrund av detta föreslår vi att Tipstjänst böranmodas att anslå av överskottet på idrottsanknutna spelunder /93 till idrotten. Pengarna skafördelas av RF.Ytterligare ett sätt att minska de negativa följderna föridrottsrörelsen av skatteomläggningen 1991 är att gePenninglotteriet i uppdrag att anordna fyra extratrisslotteriomgångar till förmån för svensk idrott. Depengar som därigenom skulle komma idrotten till delbelastar inte statsbudgeten. De bör fördelas till de lokalaföreningarna av RF. Med hänvisning till att det nyligentillsatts en lotteriutredning som arbetar med dessa frågoravstår vi från att föra fram förslaget som ett yrkande.Stat och kommuner ger ekonomiskt stöd och bidrar tillatt skapa förutsättningar för idrotten -- men det motsattagäller också. Idrotten bidrar till fostran och bildning, tillsocial och fysisk välmåga och bidrar därmed till samhälletsutveckling, avlastar stat och kommun andra kostnader ochbidrar också direkt med skatter och avgifter.Det har snart gått det senasttillsattes en parlamentarisk utredning kring idrotten isamhället. Det samhälleliga stödet till idrotten sker såledesi former som grundlades . Sedan desshar emellertid åtskilligt skett som berör idrottens roll isamhället och relationerna mellan idrottsrörelse och olikasamhällsorgan. Vi menar att så mycket förändrats attriksdagen bör hemställa hos regeringen att den tillsätter enny idrottspolitisk utredning.Vi vill peka på några sådana förändringar:Idrottsrörelsen har ytterligare breddats.Kvinnors ochflickors idrottsutövande blir alltmer omfattande, menjämställdheten släpar efter.På många håll finnsledarrekryteringsproblem, som bl.a. kan härledas till denbyråkrati samhället påtvingar idrottsrörelsen.Kostnaderna för idrotten och idrottens ekonomiskaomsättning har ökat kraftigt.De ekonomiskarelationerna mellan idrott, stat och kommuner har blivitmer komplexa.Beroendet mellan politiska beslut ochidrottens förutsättningar har ökat.Idrotten har främst,men långt ifrån bara, på elitnivå blivit alltmer kommersielltberoende.Attityderna gentemot ideellt arbete harförändrats.Dopingproblematiken har brett ut sig.Idrottsrörelsen som en självständig folkrörelse hanteraroch ska också hantera en del av dessa problem internt ochhelt självständigt. Men många av problemen berör helasamhället. I idrottsrörelsens handlingsprogramtas också upp en rad krav påsamhället som skulle innebära en bättre fritid för mångamänniskor. Dessa bör analyseras i ett gemensamt forummellan de politiska partierna och idrottsrörelsen.Det är därför dags för en ordentlig översyn avrelationerna samhälle--idrott inför 2000-talet. Den börgöras i avsikt att ge bättre möjligheter för människor atttillgodose sina behov av fysisk träning och idrottande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Stöd till idrotten för budgetåret1992/93 anvisar 45000000kr. utöver regeringens förslag för ökat lokaltaktivitetsstöd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det lokala aktivitetsstödetsursprungliga realvärde bör vara återställt ,3. att beslutar att av AB Tipstjänsts överskottpå idrottsanknutna spel för /93 30000000kr. förs över till utöver vadregeringen föreslagit,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare trisslotteriomgångartill förmån för svensk idrott,5. att begär att regeringen tillsätter enutredning om den framtida idrottspolitiken i enlighet medvad som anförts i motionen.