ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sf241 · 1992-01-27 00:00:00 — Ersättning för psykoterapi m.m. Ett begränsat antal människor har erhållit psykoterapioch psykologanalys genom att landstingen fått resurser att ibegränsad utsträckning teckna avtal om behandling hosprivata vårdgivare.Socialstyrelsen godkände träffade avtal om psykoterapi,vilket kan läsas i de rekommendationer som lämnats tillLandstingsförbundet, där man skall prioritera behandlinghos specialistkompetent psykoterapeut.Vi vet att psykiska problem som en del drabbas avåsamkar samhället mycket stora kostnader både direkt ochindirekt. Man kan konstatera att allt fler personer överleversvåra trafikolyckor med stora funktionsnedsättningar,vilket orsakar problem att leva ett fullvärdigt liv. Genomfunktionsanalys och med hjälp av t.ex. kognitiv träning kanstora insatser göras av legitimerade psykologer förrehabilitering av skallskador som uppkommit i dettasammanhang eller på annat sätt, t.ex. via arbetsskador.Motsvarande rehabiliteringsinsatser är tillämpliga påmånga av de fall av förslitningsskador, arbetsrelateradestressymtom, psykisk ohälsa som skapas inom arbetslivetoch som kan leda till utslagning i arbetslivet eller i det övrigasociala livet.Vi är övertygade om att en del av dessa kostnader medstor sannolikhet skulle kunna reduceras om adekvatbehandling sattes in på ett tidigt stadium.Innan en behandling startar, skall man ha kartlagtproblemet ordentligt vad beträffar intellektuella,emotionella, personlighetsmässiga, sociala ochbeteendemässiga störningar. Givetvis måste man också tahänsyn till klientens nuvarande och tidigare livssituation.Psykologisk behandling inbegriper mycket mer änpsykoterapi. Detta innebär att många typer av behandlinggenom nuvarande inskränkning i tillämpningen avDagmaravtalet endast i undantagsfall kommer ifråga vilketinnebär att flera mindra kostnadskrävandebehandlingsalternativ ej tillämpas.Det är nödvändigt att satsa på behandling påspecialistnivå, vilket erhålles genom psykoterapi ochpsykoanalys. Det är därför av största vikt att ävenpsykologisk behandling hos legitimerad psykolog ersätts viaförsäkringskassan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning genom det allmännaförsäkringssystemet vad gäller utredning och behandling avlegitimerad psykolog, av legitimerad psykoterapeut och avpsykoanalytiker.
mot · GF02Sf242 · 1992-01-27 00:00:00 — Våra pensionärer har lovats en säker och tryggålderdom. Alla minns vi de bombastiska uttalandena omdet stora starka samhället som skulle ta hand om de sina,om hur onödigt det var att spara själv när staten garanteradeålderdoms- och sjukvård. Gärna medalj men först en rejälpension...Stora debatter, stora reformer, stora löften.Många människor trodde förstås på de yviga löftena.Därför finns det gamla människor som känner siglurade för att inte säga bedragna. De lever underexistensminimum och har av regeringen fått en utredning ipresent.Det vittnar inte om någon större medmänsklighet att talaom för de gamla att de alltid kan gå till Socialen om detkniper.Det finns något som heter rättvisa. Det finns också någotsom heter personlig integritet och stolthet.Därför är det mycket angeläget för alla politisktverksamma och ansvariga att se till att det inte finns någrapensionärer som tvingas leva under existensminimum.Det är närmast groteskt att i vårt genomdatoriserade ochsuperregistrerande samhälle påstå att man inte snabbtskulle kunna hitta ett sätt att kompensera dem som hamnati knipa på grund av det som andra kallade århundradetsskattereform!Är det rädslan för att någon skall få ett par kronor förmycket? Gäller millimeterrättvisan våra egna fattiga ochgamla som miljardbelopp fastställs till s.k.utvecklingshjälp där man inte ens vet om pengarna når framtill adressaten.Det är de politiska orimligheter som dessa som skaparpolitikerförakt.Givetvis finns det metoder att mycket snabbt se till attalla pensionärer blir ersatta upp till nivån förexistensminimum. Vi kräver att detta skall vara utrett ochgenomfört före mars månads utgång och att ersättning skallutgå retroaktivt fr.o.m. . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i pensionsutbetalningarna att ingen pensionärtvingas leva under existensminimum utan i ställettillförsäkras en skälig levnadsnivå,2. att beslutar att ändringen enligt yrkande 1skall genomföras retroaktivt fr.o.m. ,3. att fattar beslut i ärendet redan före marsmånads utgång .
mot · GF02Sf243 · 1992-01-27 00:00:00 — Ute i samhället gör människor jämförelser med varandraoch mellan samhällets olika grupper och företeelser. Dettaformar deras uppfattning om de lever i ett rättvist samhälle.Har det lönat sig att arbeta? Har det lönat sig att varaärlig? Eller är det brott som lönar sig? !Jämförelserna är många. Dekonservativa som inget vill förändra kan givetvis alltid påståatt jämförelserna är olämpliga, missvisande eller utanbetydelse. Eftersom det politiska etablissemanget självt harskapat de sociala rättvisorna och orättvisorna anseretablissemanget att den sociala strukturen på det hela tagetär rättvis.Om så vore fallet skulle då en hårt arbetandeperson efter uppnådd pensionsålder ha mindre att leva påän en återfallsförbrytare?Vi är övertygade om att en kompakt majoritet av detsvenska folket anser att pensionärerna skall ha minst likamycket efter kost och logi som brottslingar som sitter i vårafångvårdsanstalter.Dessa senare har ca efter kost,logi, terapi, utbildning, teater, fullständigt TV-utbud och frijuridisk rådgivning.Brott lönar sig inte, påstås det. Vad ska man då säga ompensionsgrundande arbete?Det torde krävas avsevärda inkomstförstärkningar förhela pensionärsgruppen för att komma upp i förbrytarnaslevnadsnivå. Målet måste därför sättas på än vadlogik och rättvisa egentligen kräver.Under tiden hoppas vi att pensionärerna icke självahöjer sin levnadsstandard genom drastiska åtgärder... Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pensionärernas levnadsstandardi jämförelse med standarden för internerna på vårafångvårdsanstalter.
mot · GF02Sf245 · 1992-01-27 00:00:00 — De ideella folkrörelserna och socialavgifterna Organisationslivet i är unikt vid en internationelljämförelse. De olika folkrörelserna verkar inomsamhällslivets alla skiftande områden, såsom idrott, barn-och ungdomsverksamhet, trossamfund, folkbildning, blandhandikappade etc. Listan skulle kunna göras mycket lång.Tillgång till bra lokaler är en viktig förutsättning för mycketav arbetet. De allmänna samlingslokalerna spelar här storroll.En i breda grupper fast förankrad uppfattning är attfolkrörelsernas arbete är ett styrkebälte för demokratin iSverige. Verksamheterna engagerar i stort sett alla svenskarsom medlemmar eller aktiva ledare.Staten, landstingen och kommunerna har insettbetydelsen av detta folkliga engagemang. Det manifesterasgenom stöd till verksamheterna på olika nivåer.Inriktningen på stödet är sådan att man starkt eftersträvaratt undvika styrning och påverkan från bidragsgivaren. Enannan viktig princip bör vara att olika rörelser behandlas påett likartat sätt. Därmed inte sagt att reglerna måste varaidentiska, men de bör vara utformade så att man också kanta hänsyn till olika rörelsers särart.Tveklöst är det nu så att antiskattelobbyisterna satt igångett omfattande arbete för att kraftigt inskränka stödet tillfolkrörelserna. Den nya välfärdenarbetar aktivt med saken; man försöker ta död påfolkrörelserna genom att påstå att man skall hjälpa dem tillett bättre liv. Ny demokrati har givetvis hakat påkampanjen.Det finns åtminstone en starkt markerad orättvisamellan idrottsrörelsen och andra folkrörelser.Idrottsrörelsens föreningar slipper betala sociala avgifter påmindre belopp, upp till ett halvt basbelopp. Det gäller bl afunktionärer som är nödvändiga för tävlandet. Syftet är iförsta hand att underlätta föreningarnas administration,men det innebär i realiteten också en betydande ekonomiskfördel.Liksom i idrottsrörelsen behövs i andra folkrörelserockså avsevärda funktionärsinsatser, som delvis betalas.Det kan gälla såväl direkta verksamhetsledare somvaktmästare i lokaler. Jämförelsen med idrottsrörelsensbefrielse från socialavgifter på ersättningar upp till ett halvtbasbelopp ligger därför nära till hands. Vi anser att det börråda likställighet i detta avseende mellan olika ideellafolkrörelser.Av ovanstående skäl anser vi att frågan om befrielse frånsociala avgifter upp till ett halvt basbelopp för alla ideellafolkrörelser bör bli föremål för ingående prövning.Det bör ankomma på regeringen att senare återkomma medförslag till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de ideella folkrörelserna ochsocialavgifterna.
mot · GF02Sf246 · 1992-01-27 00:00:00 — I har vi haft förmågan att kunna utveckla enmycket omfattande välfärdspolitik som innebär trygghetoch som omfattar alla. De orättvisor som har funnits harefterhand avskaffats. Vid exempelvis sjukdom har alla enersättning som inte innebär full ersättning förinkomstbortfall men som ändå är relativt hög. På grund avobalans i samhällsekonomin gjorde den socialdemokratiskaregeringen () förändringen av ersättningen de treförsta dagarna.Denna förändring innebär stora inkomstbortfall för vissautsatta grupper men är ändå mycket begränsad i förhållandetill det nu framlagda förslaget om två karensdagar.Förändringen var också motiverad för att en uppgörelseskulle kunna träffas över partigränserna för att få balans iekonomin.Det nu framlagda förslaget skersamtidigt som den borgerliga regeringen genomför storaskattelättnader på förmögenheter, arv, gåvor m.m. Det ären djupt orättvis förändring av politiken. De sjuka skall pådetta sätt drabbas för att skattesänkningarna för de rikaskall kunna finansieras. Det innebär en omläggning avpolitiken, ett systemskifte som de flesta är motståndare till.Ett införande av innebär attlågavlönade, kvinnor, de som har nedsatt arbetsförmåga, demed tunga jobb och dålig arbetsmiljö och handikappade blirspeciellt hårt drabbade. Även vissa yrkesgrupper där detkrävs att man skall vara helt fri från sjukdom på jobbetdrabbas särskilt hårt.Förslaget bygger på en felaktig uppfattning om attkorttidsfrånvaron är hög och ökar. Den minskar tvärtom . Förslaget leder inte till de stora besparingar som manhar räknat med. Det kan tvärtom leda till att den totalafrånvaron ökar. Det blev resultatet i av enliknande förändring av sjukförsäkringen.Om två karensdagar införs i kommer vi att få enav sämsta sjukförsäkringar. Förslaget om tvåkarensdagar bör avvisas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förslaget om två karensdagarinte skall införas i sjukförsäkringssystemet.
mot · GF02Sf247 · 1992-01-27 00:00:00 — Av de reformer som skapats på arbetsmarknaden harnog reformen om delpension varit en av dem som haft denstörsta sociala betydelsen.Reformen innebar att människor under de sistayrkesverksamma åren fick tillfälle att trappa ner sitt arbeteutan att mista den sociala kontakt som arbetet innebär.Delpensionen är ett huvudinslag i ett system för rörligpensionsålder.Önskan att minska sin arbetstid kan bero på olikaorsaker. För många människor med ett hårt och slitsamtarbete kan det vara mycket svårt att orka fram till denordinarie pensionsåldern.En anledning till att trappa ner kan också bero på ettpsykiskt ansträngande arbete. För båda dessa grupperinnebär delpensionen att dessa människor kan vara kvar isin anställning, istället för att kanske bli tvingade tillsjukpension.Det finns många människor för vilka växlingen från fullarbetstid till att bli pensionär är en mycket stor omställning.Det finns de som inte klarar denna omställning utandrabbas av depressioner eller andra sjukdomar. För dessamänniskor innebär delpensionen en möjlighet att anpassasig till ett lugnare liv och på så sätt klara omställningen.I regeringens förslag finns det inget förbud mot atttrappa ner sin arbetstid, utan regeringen hänvisar till attdetta kan ske genom förtida uttag. Att trappa ner på dettasätt genom förtida uttag innebär för en vanlig ATP-pensionär att man försätter sig i en helt omöjlig ekonomisksituation. Detta är och kommer aldrig att bli någotalternativ till delpension. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget om avskaffandet avdelpension i budgetpropositionen.
mot · GF02Sf249 · 1992-01-27 00:00:00 — Det är viktigt för kvinnor att ha kunskap om hur reglernaär utformade för rätten till pension. Kvinnor arbetar oftadeltid eller timtid långa perioder av livet utan att tänka påatt det inverkar så att pensionen blir mycket låg.Rätten till pensionspoäng grundas på inkomst avförvärvsarbete. fastställer skattemyndighetenstorleken av pensionsgrundande inkomst för envarförsäkrad. sänder sedan några årtillbaka ut individuell information till försäkrade i vissaåldersgrupper om intjänade pensionspoäng, den framtidapensionens storlek m.m. I allmänhet lämnas information tillförsäkrade som fyller 50, 60 eller 63år.Ett sådant besked kommer för många kvinnor som enobehaglig överraskning. De blir medvetna om att intjänadepensionspoäng är få och det i ett skede då möjligheterna attförbättra situationen är begränsade. Det skulle vara en klarfördel att få ovan nämnda besked mycket tidigare ochåterkommande. Det skulle dels medverka till en störremedvetenhet om de faktorer som påverkar pensionen, delsöka möjligheten att planera den kommande pensionen.Vi får på skattsedeln uppgift om pensionsgrundandebelopp. Det torde med befintlig teknik vara möjligt attockså uppge vad det motsvarar i ATP-poäng. Det vore ettsmidigt och enkelt sätt att ge information. Ett annatalternativ vore att utökar ochtidigarelägger sin information. Lämpliga tidsintervaller kanprövas.Kvinnors möjligheter att få en bra pension ärbegränsade. De regler som finns är inte anpassade tillkvinnors livssituation i allmänhet. Vi förutsätter attpensionsutredningen beaktar detta och kommer medförslag som bättre gynnar kvinnorna.Det vi nu föreslår är en enkel åtgärd för att ökakunskapen och möjligheten att påverka sin egen pensioninom det system som råder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidigare och regelbundenredovisning av ATP-poäng.
mot · GF02Sf250 · 1992-01-27 00:00:00 — Dietister bör kunna arbeta inom den allmänna försäkringens ram I finns en yrkesgrupp som har en gedigenhögskoleutbildning, nämligen dietister. Dessa personer,oftast kvinnor, är yrkesverksamma inom . Menman vet att det finns ett intresse bland dessa att få öppnaegen verksamhet. Ett hinder på vägen är att man ej kanarbeta inom försäkringens ram.Kostbehandling är en oerhört viktig del för att förebyggaolika sjukdomskomplikationer och kan fördröjasjukdomsförlopp av olika slag. Patienten kan bo hemmaoch följa sina föreskrifter, istället för att uppta en dyrsjukhusplats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att dietister bör kunna arbetainom den allmänna försäkringens ram.
mot · GF02Sf251 · 1992-01-27 00:00:00 — Reglerna för sjuklön vid tjänstledighet Enligt den nya sjuklönelagen så skall arbetsgivarenbetala sjuklönen för en anställd som blir sjuk . Principen är att arbetsgivaren betalar sjuklön förden som han skulle betalat lön eller ersättning till omvederbörande inte blivit sjuk.Den som har politiska uppdrag i t.ex.kommunfullmäktige betraktas som uppdragstagare och fårom han/hon blir sjuk ersättning från . Ären anställd däremot tjänstledig för t.ex. tillfälligt fackligtuppdrag så utgår ingen ersättning alls.Vi anser att detta slår orättvist och att det kommer att blisvårt att försvara att vissa är berättigade till ersättning frånförsäkringskassan när de är tjänstlediga och blir sjukamedan andra inte är berättigade. Det kommer också att bliproblem med gränsdragningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sjukpenning utbetalas äventill dem som är tjänstlediga för fackliga studier eller förtillfälliga fackliga uppdrag.
mot · GF02Sf253 · 1992-01-27 00:00:00 — I regeringens proposition 1991/92:100 bilaga 6, , föreslås att referensprissysteminförs för läkemedel . Systemet innebäratt försäkringen endast ersätter det billigaste läkemedlet ien viss läkemedelsgrupp. Önskar patienten ett annat,dyrare, läkemedel, får han betala mellanskillnaden mellanersättningen och den verkliga kostnaden. Systemetberäknas spara per år.Det är självfallet centralt att se över all verksamhet inomden offentliga sektorn, också läkemedelsförmånerna, somstigit mycket kraftigt under de senare åren.Det förslag regeringen nu presenterat kan dock fånegativa konsekvenser som noga bör undersökas ochutredas innan förslaget införs.För det första är det viktigt att ett referensprissysteminte inkräktar på läkarnas rätt att skriva ut den medicin deanser vara den bästa.För det andra bör man noga utreda hur systemet slår förpatienter som till exempel är allergiska mot vissa mediciner.Det är inte alldeles ovanligt att en person är allergisk moten medicin inom samma grupp och tvingas använda sig aven annan, kanske dyrare.För det tredje är det väsentligt att utreda hur systemetslår mot den mycket forskningsintensiva svenskaläkemedelsindustrin. Ett läkemedel kostar iutvecklingsfasen upp mot ochforskningstiden är . Detta innebär attnya läkemedel är dyrare vid introduktionen på marknaden,för att sedan sjunka i pris. Det finns en risk för att denmycket framgångsrika svenska läkemedelsindustrin inteklarar av att hålla sin tätposition med det föreslagnareferensprissystemet.Oavsett vad som händer med regeringens förslag är detdärför viktigt att snabbt ansluta till de längrepatenttider på läkemedel som finns inom EG.De ovan nämnda frågeställningarna måste utredas ochnoga övervägas innan tar ställning till förslagetom ett referensprissystem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en noggrann analys avförslaget om referensprissystem för läkemedel.
mot · GF02Sf255 · 1992-01-27 00:00:00 — Effektivare utnyttjande av sjukhusens resurser SammanfattningI motionen föreslås att sjukhusens resurser vad gälleroperationssalar, mottagningslokaler för patientbesök,behandlingslokaler med mera utnyttjas mycket mer än vadsom är fallet. Detta förutsätter att Dagmarreformenavskaffas och att fri etablering för läkare tillåtes. En annanförutsättning är att landstingens monopol då det gällersjukhusvård avskaffas och att det blir tillåtet för privataföretag att mot betalning till sjukhusen få användasjukhusens resurser.BakgrundDå det gäller sjukvården i så ligger problemenpå produktionssidan. Den offentliga sektorn kan inte skötadetta, det visar all erfarenhet från samhällsplaneradesystem. De flesta andra länder i väst har förstått detta. Därfinns en rad olika sjukvårdsformer, som i konkurrens medvarandra tar hand om sjukvårdsproduktionen på sjukhusen.På detta sätt blir sjukhusens resurser effektivt utnyttjade.På de flesta sjukhus i utnyttjas operationssalar,läkarmottagningslokaler och behandlingslokaler mindre änhälften av den tid som skulle vara möjlig, ofta liggerutnyttjandegraden endast på omkring en tredjedel.Samtidigt växer köerna till operationer av höftleder, gråstarr och kranskärl. På sjukhusen finns många läkare somgärna skulle ställa upp på fritid men detta förhindras avDagmarreformen och av att landstingen har monopol påsjukhusens vårdproduktion. Privata bolag får inte hyrasjukhuslokaler för att producera sjukvård. Här har alltsåplanhushållningen med alla regleringar resulterat i att enbrist uppkommit trots att det finns gott om resurser.Då det gäller sjukhusens akutmottagningar ärsituationen en annan. Dessa mottagningar är oftaunderdimensionerade med långa väntetider för patienternasom följd. Dessutom är organisationen ofta byråkratisk ochineffektiv. Samma patient registreras ofta ochibland skrivs det flera journaler på samma patient. Gamlaklinikjournaler finns ofta inte tillgängliga ochnätter. Datatekniken används i för liten omfattning. Deakutrum som finns håller god standard men är ofta alldelesför få vilket får till följd att patienterna hamnar påbårvagnar i korridorerna där de blockerar verksamheten.En alltför liten mängd undersköterskor, sekreterare ochvaktmästare gör att väntetiderna ökar ännu mer. Här finnsutrymme för friska och effektiva privata initiativ. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Dagmarreformen skallavskaffas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fri etableringsrätt införs förläkare,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att landstingens monopol inomsjukvården upphävs,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att privata bolag eller enskildamot betalning till sjukhusen tillåts använda sjukhusensresurser för produktion av sjukvård,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de sålunda engageradeprivata sjukvårdsproducenterna får ersättning i relation tillhur många patienter de tar hand om.1
mot · GF02Sf258 · 1992-01-27 00:00:00 — Dental kvicksilverförgiftning är kvicksilverförgiftningsom främst orsakas av kvicksilver som frigjorts ur dentaltamalgam. Kvicksilver kan i olika kemiska former komma inolika vägar i kroppen. Det kan , sväljas och trängain genom slemhinnor och hud. Man kan utsättas både förakut förgiftning, dvs större mängder samtkronisk förgiftning, dvs små mängder, vilkaackumuleras i kroppen.I kemiska risker på gränsvärdeslistan AFS 1981:8beskrivs kvicksilver som ett gift och hur det ska behandlas. Iett särtryck beskrivs att amalgam ska behandlas med sammariskbedömning som kvicksilver.Den arbetsmiljöpåverkan som arbete med amalgam kaninnebära för tandvårdspersonal har inte beaktats.Att personalen noggrant bör skydda sig med bl.a. handskar,effektiv utsugning och andningsskydd har först på senare åruppmärksammats. Tandvårdspersonal har alltså under ettstort antal år arbetat med amalgam, som innehåller50 % kvicksilver utan tillräckligt skydd mot giftpåverkan.Det finns ett stort antal tandsköterskor, som fåttsådana hälsoproblem av sina arbeten att de inte kanfortsätta. De allra flesta av dessa tandsköterskor harförgäves försökt få sina skador klassade som arbetsskador.Trots intyg från läkare, som är tungmetallexpert, harsjukkassan underkänt detta intyg. Dessa tandsköterskor fåralltså trots ytterst kvalificerade läkarintyg inte sina skadorklassade som arbetsskador. Detta innebär att yrkesgruppentandsköterskor utsätts för en helt annan kontroll ochbedömning än andra yrkesgrupper och att de i helt annangrad än övriga ställs utanför arbetsskadeersättning.Med anledning av ovanstående anser jag att detomgående måste utredas varför tandsköterskorsärbehandlas i sina sjukdomsfall och åtgärdas på ett sådantsätt att tandsköterskor inte diskrimineras framför andrayrkesgrupper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särbehandling av tandsköterskorvid sjukdomsfall samt åtgärder för att hindra särbehandlingav denna yrkesgrupp.