ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sk322 · 1992-01-27 00:00:00 — Bestämmelser om utländska gästartister Följande beskrivning av tillvägagångssätt vidarrangemang av gästspel inom kulturområdet har jag fåttfrån en minst sagt bekymrad arrangör:ArbetstillståndArrangören erbjuder artisten arbete på särskild blankettsom tillhandahåller.Erbjudandet och ett kontrakt sänds till artisten. (Kontraktet måste formuleras så att arrangören inte kanställas till ansvar i det fall svenska myndigheter inte beviljartillstånd. Detta gör själva arrangemanget av exempelvis enfestival oerhört besvärlig eftersom berörda myndighetershandläggningstid avgör när festivalens slutliga program kanvara klart. Arrangören kan inte lova artisten ett giltigtkontrakt förrän bidragsgivande myndighet (ofta KUR) gettbesked. Andra statliga myndigheter kan stoppaarrangemanget. )Artisten vänder sig till i sitt hemlandoch söker där arbetstillstånd. (Det gäller även enstakaföreställningar.) skickar ansökan tillInvandrarverket jämte arbetserbjudande och kontrakt.Invandrarverket meddelar arrangören sitt beslut.Invandrarverket meddelar i artistenshemland sitt beslut. Ambassaden meddelar artisteninvandrarverkets beslut. (Förfaringssättet gäller även förutomnordiska artister med arbets- och uppehållstillstånd iNorge, , och . )BevillningsavgiftI de fall artisten inte erlägger skatt i betalararrangören en s.k. bevillningsavgift på av den utbetalade summan av gage, traktamente ochövernattningar. Befrielse från bevillningsavgift kan sökasfrån . Ansökan skickas i brevform tillartistens hemlands ambassad i för utlåtande.Ambassaden kan besluta att rubricera gästspelet som''kulturutbyte''. ''Kulturutbyte'' är befriat frånbevillningsavgift. Ambassaden sänder sitt utlåtande tillriksskatteverket som tar det slutliga beslutet.Enligt kommer möjligheten tillbefrielse från bevillningsavgift att försvinna i och med attEES-avtalet träder i kraft. Det betyder sämre möjligheteratt arrangera utländska gästspel.TullVid inresa i erlägger artisten (varav är moms) av scenografins och kostymernas värde,enligt en tidigare upprättad specifikation, till tullen. Vidutresa återfår artisten summan.För att slippa erlägga summan hos svensk tull kanartisten hos sitt hemlands handelskammare erläggamotsvarande summa. Vid ankomsten till visas ens.k. carnet där detta bevisas.Så långt den bekymrade arrangören. Onekligenförefaller de ovan beskrivna reglerna omfattande,tidskrävande och snåriga. Sannolikt klarar stora arrangörermed erfarenhet och kunnande dessa hinder. Uppenbart äremellertid att arrangemangen blir dyra och arbetskrävande.För en arrangör av ett litet evenemang som harambitionen att ge publiken ett eller flera internationellainslag måste uppenbart reglerna verka synnerligenavskräckande.Vi är ganska överens om betydelsen av ett ökat kulturelltutbyte över nationsgränserna. Måste det då vara såkrångligt att arrangera detta av alla önskade utbyte?Jag tycker att regeringen skall se till att reglerna blirenklare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förenkling av reglerna förutländska gästspel på kulturområdet.
mot · GF02Sk323 · 1992-01-27 00:00:00 — Avdragsrätt för underhåll av mangårdsbyggnader på jordbruksfastigheter På den svenska landsbygden finns ett stort antalvärdefulla byggnader på jordbruksfastigheterna. Dessabyggnader betingar ett oskattbart kulturvärde och derepresenterar olika tidsepoker. Många av dessamangårdsbyggnader är kostsamma att underhålla ochmånga är stora och överdimensionerade efter moderna måttmätt.Tidigare hade brukaren möjlighet att göra avdrag förunderhåll av mangårdsbyggnaden. Detta underlättademöjligheten att klara ett nödvändigt underhåll. Vi menar attdenna avdragsrätt bör återinföras. Underhållet vad gällermånga av dessa byggnader är kostsamt och det kan bli svårtför många lantbrukare att klara detta. Vi menar att detskulle vara mycket negativt om underhållet skulle blieftersatt och det är av stort intresse att byggnaderna kanbehållas. Om inte avdragsrätten återinförs kan det iytterligare fall vara mer lönsamt att riva en gammalotidsenlig byggnad och uppföra en ny i dess ställe och ettkulturarv går därvid förlorat.Det finns således skäl att ingående pröva möjligheternaatt återinföra avdragsrätten för underhåll avmangårdsbyggnaderna på jordbruksfastigheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om underhåll avmangårdsbyggnader.
mot · GF02Sk324 · 1992-01-27 00:00:00 — Genom skattereformen förlorade fiskerinäringenmöjligheten att använda goda år såsom bas för utvecklingoch nya investeringar därigenom att möjligheten att spara ifartygsfonder upphörde. Det torde sakna budgetmässigbetydelse om denna möjlighet på nytt skulle öppnas förfiskerinäringen. En sådan möjlighet skulle få avgörandebetydelse för utjämningar av resultatet av olikaverksamhetsår och för kapitalbildningen inom svenskfiskenäring. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen framlägger förslag omåterinförande av möjligheten till avsättning tillfartygsfonder för fiskerinäringen.
mot · GF02Sk325 · 1992-01-27 00:00:00 — Skattefrihet för miljö- och säkerhetsrelaterade biltillbehör Katalysatorrening av bilar är en mycket effektivmiljöåtgärd. Den minskar utsläppen av miljöskadligaämnen från personbilar med i genomsnitt 90 procent.Katalysatorreningens svaga punkt är att det tar en ellerett par minuter efter kallstart innan reningsutrustningennått arbetstemperatur och fungerar effektivt. Avkatalysatorbilarnas totala utsläpp bildas 80--under den första minuten efter kallstart.Försäkringsbolaget miljökommission har i enrapport visat att det därför vore möjligt att reducerautsläppen av främst kolmonoxid och kolväten medytterligare genom användning av vanligamotorvärmare.Under ett år görs minst 1,3 miljarder kallstarter i vårtland. En allmän användning av motorvärmare skulle kunnaminska utsläppen med 30--hälsofarliga avgaser per bil och år. Inte minst itättbebyggda områden skulle avgashalterna kunna sänkasmarkant. Även den totala drivmedelsförbrukningen -- ochdärmed koldioxidutsläppen -- skulle minskas om antaletkallstarter reducerades.Genom bland annat kraftigt höjda förmånsvärden desenaste åren har försäljningen av motorvärmare till nyabilar halverats jämfört med . Det betyder attden skärpta beskattningen fått en negativ miljöeffekt.Liknande negativa skatteeffekter kan konstateras närdet säkerhetsrelaterade tillbehör. Det gäller exempelvislåsningsfria bromsar, som fortfarande inte är standard påbilar i lägre prisklasser. I exempelvis är numerasäkerhetsfrämjande utrustning som låsningsfria bromsaroch så kallad airbag skatte- och avgiftsfri.Det finns mot angiven bakgrund skäl att se över bl.a. densvenska förmånsbeskattningen från dessa miljö- ochsäkerhetsutgångspunkter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna att vidtamiljöförbättrande och säkerhetsfrämjande åtgärder.
mot · GF02Sk327 · 1992-01-27 00:00:00 — Inför hobbyhästägandet i hästsporten igen Travsporten är en av de absolut största publiksporternai . är en av de största travnationerna ivärlden. Utvecklingen har gått uppåt vad det gäller bådesporten och spelomsättningen. Hästägarna har haft sinahästar både i företag och i privat ägo. fannsdet något som hette hobbyhäst. Denna hästägarform varskattebefriad, men efter 1991 skall alla hästägare som gårmed vinst skatta för dessa vinster. Denna beskattning är etthån mot sporten och hästägarna.Travsporten omsatte 1991 ca i spel.Av denna omsättning betalades drygt 650 miljoner in tillstatskassan. Hästägarna i har en total kostnad försina hästar på /år. Den totala prissummasom dessa hästägare har att tävla om ligger på 440 miljonerkr/år. Den som räknar snabbt kan lätt konstatera attekvationen inte går ihop på långa vägar. Underskottet blir440 --1 600 miljoner det vill säga --1 miljard 160 miljoner. Meddetta stora underskott på 1,16 miljarder skulle detegentligen inte ha funnits några hästägare, men råkar devara fanatiker och älska sin sport.Endast 10--av de hästar som kommer till start går med vinst. Dåskall man beakta att av alla travhästar som föds kommerendast 35--av att tävla om dessa 440 miljoner.Utvecklingen på uppfödarsidan 1991 visar en minskningpå ston till betäckning på jämfört . Av antalet födda hästar 1991som var omkring 6 500 st var det ca 5 500 st somregistrerades som travhäst. Denna utveckling är mycketfarlig för travsporten och dess existens. Uppfödarna klagaratt det knappast går att sälja en travhäst , de hör alltförofta de tilltänkta köparna säga: ''Det är väl ingen idé attköpa en travhäst med så otroligt små chanser att vinnastorkovan, om man mot förmodan skulle ha turen att äga enhäst som springer in 1 miljon så får man lägga av detta i skatt. ''Det är 60.000 personer som för sin försörjning ärberoende av travsporten och dess binäringar. Genom attinte ge hästägarna denna morot som skattefri hobbyhästinnebär är det uppenbarligen stor risk att travsportensutveckling vänder. Då kommer också omsättningen påspelet att minska drastiskt. Vid en inte alls överdriven 25-procentig nedgång på spelsidan förlorar staten intäkter på162 miljoner (av 650 milj). Om inte travsporten stimuleras genomatt hobbyhästägande införs så gör staten en mycket dåligaffär. Räknar man sedan med den stora nedgången förstuterier och uppfödare samt travsportens övriga binäringarså gör staten ytterligare en stor förlust.Man får heller inte glömma att ATG (Aktiebolaget travoch galopp) stöder med ekonomiska resurser hästkliniker,forskning, utbildning, , , ,galoppsporten samt friidrotten genom olympiatrav m.m.Med dessa underlag borde det inte vara orimligt attriksdagen beslutar att återinföra det skattefriahobbyhästägandet igen.Även om inte alla hästägare på långt när kan räkna medatt vinna, så kan med vårt förslag både sporten och statenräkna med det. Där finns inga förlorare. Med hänvisning till det anförda hemmställsatt beslutar om lagändring så att det skattefriahobbyhästägandet återinförs med maximalt två hästar perperson.
mot · GF02Sk329 · 1992-01-27 00:00:00 — I lagen om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiskaländerna (SFS 1989:933) sägs i artikel 15 att en inkomst skallbeskattas i det land där inkomsten förvärvas med vissaundantag i de s.k. montörsbestämmelserna utan hänsyn tillvar vederbörande är boende eller har medborgarskap.I tilläggsbestämmelserna till denna artikel finnsundantagsbestämmelser som berör de s.k. gränsgångarna.Det är personer som bor i ett nordiskt land men arbetar i ettannat. Enligt dessa bestämmelser skall en person somuppbär lön, arvode och annan ersättning beskattas ivederbörandes hemland. Detta dock under förutsättning attpersonen regelmässigt uppehåller sig i sin fasta bostad ihemlandet och att arbetet i ''arbetslandet'' pågår av . Ytterligarebeskrivning finns hur uttrycket regelmässigt skall tolkas.Om angivna förutsättningar finns, utfärdas ettgränsgångarintyg av skattemyndigheten i hemlandet. Dettamedför att om en i bosatt person har fast anställningi så dras inte någon källskatt i ivederbörandes lön. Personen får i stället betala svensk B-skatt.En del av dessa gränsgångare har blivit ett problem förbl.a. Ett tjugotalgränsgångare med arbetsanställning i är restfördatill ett sammanlagt belopp av över två miljoner kronor.Utmätningsbara tillgångar saknas i och i flera fallifrågasättes om personerna verkligen är bosatta i dansk lag kan man endast lägga ett införselbelopppå av bruttolönen. Om personen underlåter attbetala sin svenska B-skatt blir resultatet att vederbörandeendast behöver betala i skatt. Om personen försättes i konkursi gör den danska konkurslagstiftningen det svårt attfå ut mer än tidigare nämnda av bruttolönen. Denämnda förhållandena kan knappast anses acceptabla.Liknande problem finns säkerligen också i gränstrakternamot och Finland.En lagändring bör komma till stånd. Preliminärkällskatt bör dras av arbetsgivaren med viss procentsatsoavsett var vederbörande arbetstagare är bosatt. Enreglering av den inbetalda skatten mellan länderna börkunna ske utan större problem. Detta förutsätter dock enändring i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring i det nordiskadubbelbeskattningsavtalet.
mot · GF02Sk330 · 1992-01-27 00:00:00 — Systemet med tjänstebil är omfattande i . Detfinns ca 200.000 tjänstebilar.Beskattningen av tjänstebilar är så utformad att den somär tjänstebilsinnehavare får ta upp en viss procentsats avbilens nypris som förmån i inkomstdeklarationen. Hurmycket bilen används i tjänsten respektive privat påverkarsåledes inte beskattningen. Det finns därför inga motiv förden som innehar tjänstebil att vara återhållsam med sittbilåkande eftersom arbetsgivaren får stå för allamarginalkostnader.Ur samhällets synpunkt är detta naturligtvis en enkel ochobyråkratisk metod för att ta ut skatt men ur miljösynpunktär den mindre lyckad.Det är svårt att exakt beräkna hur körsträckan för dessatjänstebilar påverkas av det rådande skattesystemet, menett räknexempel ger vid handen att ökningen är mycketpåtaglig.För en genomsnittlig privatbilist är den rörligakostnaden ca per mil medan den förtjänstebilsinnehavaren är 0 kr.Miljöavgiftsutredningen räknade med att en höjning avbensinpriset skulle innebära minskadbilkörning . En försiktig uppskattning är atten rörlig kostnad på per mil leder till en ökadbilanvändning med 30--. Detta innebär i sin turatt den genomsnittlige tjänstebilsinnehavaren kör 1 000 milmer än vad han eller hon skulle ha gjort med egen bil.Beskattningsmodellen för tjänstebilar alstrar alltså enextra trafik på ca 200 miljoner mil per år.Detta är en mycket olycklig konsekvens avskattesystemet, då denna ''extra'' trafik leder tillmotsvarande ökade utsläpp av luftföroreningar, ökatvägslitage och fler olyckor.Därför bör systemet för beskattning av tjänstebil snaraständras på så sätt att det beskattningsbara förmånsvärdet gesen rörlig del som står i direkt förhållande till hur mycketbilen körs privat. bör därför begära hosregeringen ett förslag till nytt skattesystem på detta områdesom föreläggs för beslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändratsystem för skatteuttag på tjänstebilar i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GF02Sk331 · 1992-01-27 00:00:00 — För att underlätta företagande och nyföretagande vill viföreslå vissa ändringar i nuvarande inkomst- ochföretagsbeskattning.Kvittning mellan näringsverksamhet och tjänstSedan 1 januari 1991 är kvittningsrätten mellannäringsverksamhet och tjänst slopad. Detta anser vi vara tillmen, inte minst vad det gäller att stimulera tillnyföretagande.När någon startar ett mindre företag, sker detta -- ofta iett uppbyggnadsskede -- i kombination med attvederbörande har inkomst av tjänst. För att uppmuntra tillriskfyllt nyföretagande är det ofta nödvändigt för denenskilde företagaren att kunna kvitta förlust mot andrainkomster. Det ligger i sakens natur att inte alltnyföretagande leder till lönsamma företag. Vissa satsningarmisslyckas och leder således till förluster.Företag med långsiktig lönsamhet, men där lönsamhetenvarierar kraftigt, klarar sig däremot med förlustavdrag somkan kvittas mot kommande vinster. Kvittningsrättengentemot andra inkomstkällor kan därför varatidsbegränsad i förhållande till företagets starttidpunkt.T.ex. en tidsbegränsning av kunde vara en rimlig tid.Även en begränsning i det belopp som får kvittas kan varamotiverad. Detta bör gälla oberoende av om företaget är etttraditionellt företag inom jord- och skogsbruk, service,hantverk, handel eller ett kunskapsinriktat företag inomtillverkning, data eller informationsbehandling.Skattestimulerad riskkapitaluppbyggnadDet råder stor brist på riskvilligt kapital för nya ochexpanderande företag. För att komma tillrätta med dettaförhållande borde man låta privatpersoner få möjlighet attgöra avdrag vid inkomstbeskattningen för sparande i egeteller andras företag.Denna avdragsrätt kunde till en början införas på försöki glesbygd. Om den visar sig vara effektiv kan den sedantillämpas i hela landet.Ett skattestimulerande sparande för risktagande iföretag skulle få en klart positiv inverkan på investeringarbåde i befintliga och nya företag. Härigenom skullelångsiktiga investeringar förmodligen komma att utföras ien stor och ökande omfattning. Storleken på ett sådantavdrag kunde t.ex. ligga på upp till två basbelopp per år.Det är angeläget att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag till en översyn om införande av kvittningsrättoch skattestimulerad riskkapitaluppbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ge regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av förändringar i inkomst-och företagsbeskattningen angående kvittningsrätt ochskattestimulerad riskkapitaluppbyggnad.
mot · GF02Sk332 · 1992-01-27 00:00:00 — Allt oftare råkar småföretagare ut för rån i sina butiker.Fortfarande måste den rånade betala skatt, moms ochsociala avgifter på den summa han/hon blivit frånstulen.Lagstiftningen gällande kapitalförluster sågs över 1984.Rån är avdragsgilla driftsförluster för banker menfortfarande inte för småföretagare som exempelvisbutiksägare eller mackföreståndare. Detta trots att dessanumera också tillhör de utsatta grupperna.I handboken ''Inkomstskatt'' av skatteexperterna påpekar dessa hur kapitalförlustbegreppet harförändrats på sätt som gör lagstiftningen inkonsekvent.Tillgång som vid försäljning skulle givit en skattepliktiginkomst är avdragsgill om skada uppstår. Förskingradepengar -- om det är en redovisningsskyldig kamrer somförskingrat -- är avdragsgilla. Men om en annan anställdstulit pengar är de inte avdragsgilla.Vid ett av många omskrivna rån kom rånarna -- två mänbeväpnade med hagelgevär -- . Det var alltsom fanns i en sedelkassa. Men beloppet som denöverfallne servicebutiksägaren förlorade blev det dubbla.Om han inte hade anmält överfallet och förlusten hadeförlusten begränsats till . blev han tvungenatt betala ''skatt på rån'', som i detta fall uppgick till 3.000kronor. Om en anställd i stället hade förskingrat pengarnahade han ''bara'' behövt betala moms på dem.Trots att människor i gemen har reagerat mycket starktpå dessa -- som man anser -- helt oacceptabla förhållanden,har ingen lagändring skett. Fallet ovan är inte unikt -- det ärbara beskrivning av ett fall av alltfler. Ingen borde behövabetala skatt på pengar, som fråntagits dem med våld. Lagenbör därför ändras med det snaraste.Dock måste hänsyn tas till de kostnader och ingåendemoms, som man redan tillgodogjort sig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående befrielse av moms,egenavgifter och skatt på medel, som tilltvingats genomvåld (rån).
mot · GF02Sk333 · 1992-01-27 00:00:00 — Lagen om upphovsmannakonto (SFS 1979:611) gerkonstnären och författaren möjlighet att visst år medovanligt hög inkomst fördela beskattningen på en del avinkomsten på högst de sex därpå följande beskattningsåren.Det är karaktäristiskt för den konstnärligaverksamheten att inkomsterna är ojämna. En konstnär harkanske separatutställning vart tredje eller fjärde år och fårdå förhoppningsvis förhållandevis stora intäkter ochintäkter i sådan omfattning att det räcker att arbeta vidaremed i nya projekt. En författare får vid enstaka tillfällen enförsäljningsframgång med sin bok -- den stora försåldaupplagan leder till stora royaltyinkomster det år då dessaredovisas från förlaget. Däremellan har konstnären ochförfattaren åter små intäkter.Systemet med upphovsmannakonto innebär envälkommen möjlighet att verkligen nyttiggöra den enstakaekonomiska framgången. Dessutom ökar möjligheten pågrund av pensionssystemets utformning -- där inbetaldaavgifter över 7,5 basbelopp det enskilda året inte ger någonmotsvarande förmån -- att den enskilde får effektivareåterbäring i form av pension för sina avgifter till systemet.Fr.o.m. 1991 tas ut en skatt om på den ränta som gottskrivs det enskildaupphovsmannakontot, vilket på sätt och vis strider motprincipen att beskattning skall ske först när pengarna tas ut.Systemet med upphovsmannakonto innehåller denegenheten att upphovsmannen för det vid det enskildatillfället hos viss bank insatta beloppet därefter är skyldig attkvarbli med sin insättning hos just denna bank ända till dendag då beloppet tas ut och beskattas. Det innebär attkonkurrensen mellan bankerna är upphävd på dettaområde. Lite förenklat uttryckt är uppsägningstiden på detenskilda på upphovsmannakonto insatta beloppet 6år. Detta sätter kontoinnehavaren i ett oacceptabeltunderläge i förhållande till banken. Någon restriktion avmotsvarande slag finns inte beträffande det s.k.skogskontot, varifrån upphovsmannakontot hämtatmodell.Det är inte rimligt att bankerna ges rätt att låsa denenskildes tillgångar på detta sätt.Upphovsmannalagstiftningen bör ändras och gekontohavaren rätt att flytta tillgodohavandet till annanbank utan att uppskovet med beskattningen därmedupphör. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändringari lagen om upphovsmannakonto i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GF02Sk334 · 1992-01-27 00:00:00 — Skattefritt sparande för barn/ungdom I deklarationstider upptäcker man somsmåbarnsförälder att skatt dras även på den ränta sombarnen fått på sina bankböcker/bankkonton. Ofta handlardet om småbelopp eftersom sparkapitalet i regel är högstnågra tusenlappar.Regeringens politik syftar till att öka sparandet isamhället och också fostra den unga generationen till attskaffa sig kapital innan man handlar. Lånekarusellens tid ärförbi och Lyckoslantens Slösa skall nu återigen avlösas avSpara. I det läget är det dålig pedagogik att beskatta det lillakapital som föräldrar ofta hjälper sina små barn med genomen årlig insättning. Att barn och ungdom skall kunna se attdet lönar sig att spara på bank genom att det ger god räntager rätt pedagogisk signal. Regeringen borde därförförelägga förslag om att skattebefria denna typ avräntor.För att undvika missbruk kan en högsta skattefri räntaför barn/ungdom införas på ex vis . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattefri ränta för barn ochungdom.
mot · GF02Sk336 · 1992-01-27 00:00:00 — I samband med skatteomläggningen sedanblev i princip all inkomstbringande verksamhetskattepliktig. Detta gäller även för ren hobbyverksamhetmed mycket små summor. Med skatteplikten följde ocksåskyldighet att bokföra inkomster och utgifter. Bokföringenskall sparas i sju år.Biodlingen är i huvudsak en typisk hobbyverksamhet.Det stora flertalet biodlare håller sig med ett fåtal bikuporoch ägnar sig åt detta som en ren hobby. Några störreförtjänster är det inte fråga om. Omkostnaderna är dockbetydande i sammanhanget -- varje bikupa med bin kostarca , vartill kommer kostnader för ramar,slungor och socker m.m. uppgick medelförtjänsten perkupa till !Biodlarna upplever den påförda beskattningen medmedföljande byråkrati och krångel som ett meningslöstingrepp i deras verksamhet. Skatteinkomsterna till staten ärförsumbara och därför av ringa betydelse. Däremotåsamkar ingreppet stor skada genom att många biodlare avjust det skälet upphör med sin verksamhet. Detta fårmenliga följder för bär- och fruktodlingen i landet, när detgäller den minskning av pollineringen, som blir en följdnedläggningarna.Tidigare gick den skattefria gränsen vid 15 bisamhällen,vilket biodlarna bedömde vara rimligt. I nuvarande lägeanser de att gränsen för beskattning skall sättas vid 10bisamhällen. Därmed skulle varje biodlare ändå få någotför allt det tidskrävande arbete, som han lägger ner för atthålla denna för vår natur så viktiga verksamhet igång.Enligt vår mening föreligger starka skäl för attgenomföra den begränsade skattebefrielse för biodlarna,som det här är fråga om. Det ringa bortfallet avskatteintäkter till staten torde vara av underordnadbetydelse. För samhället som sådant skulle åtgärdenmedföra en reell vinst. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att intäkter från upp till tiobisamhällen ej skall beskattas.