ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ju207 · 1992-01-27 00:00:00 — Regional ledningsorganisation inom polisen I proposition 1991/92:52 föreslog regeringen att en nyoch enhetlig ledningsorganisation inom polisen skulleinföras. Den s.k. länspolismästarmodellen skulle gälla.I propositionen förordades att länspolismästaren iprincip skulle lokaliseras till den största polismyndigheten ilänet. Ett undantag från denna princip gjordes dockbeträffande . I detta fall påpekade man attNorrköping visserligen har en större polisstyrka änLinköping men att skillnaden inte var tillräckligt stor för attmotivera omlokalisering av den regionala polisledningen.Det kan här nämnas att har 249 polismän medanNorrköping har 302. Båda distrikten har således bärkraftigaresurser och en väl fungerande ledningsorganisation.Det som särskilt talar för en lokalisering avlänspolismästaren till är att andra regionalaorgan har sina säten där. Dessa myndigheter är i olikaavseenden samarbetspartners med en regional polischef.I finns således länsstyrelse, skattemyndighet,kronofogdemyndighet, regionåklagarmyndighet,försvarsområdesbefälhavare, ,universitetssjukhus, universitet, Väg- och Trafikinstitutetoch myndigheter har då de yttrat sig i frågan förordatLinköping som lokaliseringsort. Även och Föreningen harförordat . Dessa myndigheter och organisationerhar således framfört en i det närmaste samstämmiguppfattning.Regional polisverksamhet har både ochNorrköping. I är ca 25 polismän engagerade iregional verksamhet, medan har 5 polismän isådan tjänst. En lokalisering till skulle innebärabåde effektivitets- och samordningsvinster.Också geografiska läge mitt i länet gör dennaort särskilt ägnad att vara säte för regionala organ av dentyp som är aktuell.Mycket talar således för en lokalisering av polisensregionala ledningsorganisation till . Det har nuemellertid kommit till vår kännedom att justitieutskottetvid sin beredning av ärendet beslutat föreslå attfrångå propositionens förslag om lokalisering till Linköpingtill förmån för en lokalisering till Norrköping.Vi menar dock att det ursprungliga förslaget var bättreavvägt. I finns en väl fungerande och väl utbildadeko-rotel. Vi känner en särskild oro för att också dennarotel skulle komma att flyttas och splittras om den regionalapolisledningen kom att lokaliseras till . Med hänvisning till det anförda hemställs att i enlighet med proposition 1991/92:52beslutar lokalisera den regionala polisledningen iÖstergötland till .
mot · GF02Ju208 · 1992-01-27 00:00:00 — Bättre kommunikationer till fjällräddningen Fjällräddningen ligger under . När detgäller anskaffande av materiel ankommer det i första handpå de enskilda distrikten att göra detta. Några särskilda anslag har inte''öronmärkts'' till fjällräddningsutrustningen. Detta är enkonsekvens av rambudgetens mål- och resultatstyrning.Vid samtliga polismyndigheter inom fjällområdet finnsen fjällräddningsorganisation och en fjällräddningsplan ärfastlagd. Räddningspersonalen är uppdelad ifjällräddningspatruller. fanns tio räddningsledare,fördelade på polismyndigheter från i söder tillKiruna i norr. Antalet polisinsatschefer var 100. Det totalaantalet fjällräddare var 757. Av dessa var 524 civila och 233polismän.Räddningspersonalen har viss personlig utrustning. Detsom behövs utöver basutrustningen får fjällräddarna självabetala. Därutöver finns en del utrustning som är gemensamför patrullen. Depåutrustning finns placerad på strategiskaplatser. Där finns bl.a. katastrofbelysning, tält, bårar,lavinsondrar och spadar.I två polisdistrikt finns dessutom alpin fjällutrustning.Polisen förfogar över ca 100 terrängskotrar, som kan användas i samband medfjällräddningsuppdrag. och civilahelikoptrar används också i stor utsträckning.Ett fjällradionät är uppbyggt i fjällområdet och omfattarbasstationer, fasta automatiska och mobilaåterutsändningsstationer samt bärbara stationer som kanmedföras av patrullerna.Vid lavinolyckor och vid sökning av försvunna personerfinns ett 40-tal räddningsutbildade hundar tillfjällräddningens förfogande.Under /90 utfördes 275fjällräddningsuppdrag och 444 personer behövde hjälp inågon form. Av dessa anträffades 13 personer döda.Det som ovan redovisats om organisation och utrustningkan verka betryggande. Under de allvarliga tillbud sominträffade under jul- och nyårshelgen 1991/92 framkom imassmedia från intervjuade fjällräddare att det behövsytterligare anslag för anskaffande av materiel, speciellt närdet gäller radiokommunikationer.Vi vill betona vikten av att utrustningen ständigt förnyasoch är tidsenlig för att dessa viktiga och svåra uppdrag kanbedrivas på bästa möjliga sätt. Dessa åtgärder bör rymmasinom polisens befintliga budget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre radiokommunikationer tillfjällräddningen.
mot · GF02Ju209 · 1992-01-27 00:00:00 — Kampen mot den ekonomiska brottsligheten Den ekonomiska brottsligheten söker sig ständigt nyavägar. Metoderna blir allt mera förfinade och svåra attupptäcka. Vårt välutvecklade datasamhälle blir allt mersårbart för attacker från de ekonomiska brottslingarna.Dagligen öppnar sig nya möjligheter att begå ekonomiskabrott och att tvätta pengar från narkotikaverksamhet ellerannan kriminell verksamhet.Det görs då och då försök att beräkna hur stora statensförluster är av den ekonomiska brottsligheten. Mångahävdar att de ligger i storleksordningen 30 -- 60 miljarderkronor. Redan den lägre beräkningen borde ge anledningtill intensifierad kamp mot ekobrotten.Försök att bekämpa den ekonomiska brottsligheten hargjorts, men de har visat sig otillräckliga. Polisen har i självaverket tappat mark till de ekonomiska brottslingarna. Från1986 till 1990 har ekobrotten ökat med 28%.Rikspolisstyrelsen och riksåklagaren har i en rapportredovisat orsakerna till denna negativa utveckling. Följandefakta är anmärkningsvärda.1. De av statsmakterna föreskrivna prioriteringarna harinte fungerat. Lokala polischefer har med frångående avregeringens önskemål omfördelat resurser enligt egenbedömning. fanns i organisationsplanen 333polistjänster för utredning av ekobrott men i praktiken vardet bara 226 som arbetade med sådana utredningar. Särskiltallvarlig var situationen i , och ,där var tredje ekopolistjänst var obesatt.2. Det har varit svårt att hitta kvalificerade utredare. Enekoutredare bör egentligen ligga steget föreekobrottslingarna i ekonomi, juridik och datakunskap samtdessutom ha erfarenhet från utredningar av ekobrott.Människor med dessa kunskaper och med dennaerfarenhet har visat sig vara eftertraktade påarbetsmarknaden. Många har därför liksom mångaskatteexperter lockats över till det privata näringslivet.Dessa förhållanden får dock inte accepteras. måsteregeringen och polisen vidta kraftåtgärder för att komma åtden ekonomiska brottsligheten. Denna typ av brottslighetfår inte längre nonchaleras.En förstärkning av ekorotlarna är därför nödvändig,särskilt i storstäderna. I första hand måste de 107 vakantautredningstjänsterna tillsättas. Därutöver bör ytterligareresursförstärkningar diskuteras.Det bör inte komma i fråga att ta ekoutredare i anspråkför andra arbetsuppgifter.En specialgrupp om 15 utredare bör inrättas med uppgiftatt bekämpa främst internationell ekonomisk brottslighet.För att ekoutredarna ständigt skall kunna förbättra sinakunskaper och sin utredningsmetodik bör de ha enfortlöpande vidareutbildning i sina respektive specialiteter,framför allt data.Härutöver bör övervägas en översyn av lagstiftningenom den ekonomiska brottsligheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkta och utökade insatser ikampen mot den ekonomiska brottsligheten.
mot · GF02Ju211 · 1992-01-27 00:00:00 — I samband med sökandet efter de under julhelgenförsvunna ungdomarna i Messlingen framkom i rapporterfrån fjällräddningens ledning att den tekniska utrustningenvar behäftad med stora brister. Den är i många delar bådeomodern och ineffektiv.Vår svenska fjällräddning är unik. De enskildamänniskor med stor erfarenhet av fjällvärldensförutsättningar som engagerar sig i den kan fordra allt stödi form av teknisk utrustning och tacksam respekt i sitt oftamycket riskabla arbete.Naturligtvis kan det inte accepteras att deras möjligheteratt utföra sitt livsräddande arbete på säkraste ocheffektivaste sätt försvåras eller omöjliggörs av bristerbeträffande fordon, kommunikationsutrustning eller annanutrustning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkerhets- ochkommunikationsutrustningar för fjällräddningen.
mot · GF02Ju213 · 1992-01-27 00:00:00 — har man kunnat ta del av svårigheternaför fjällräddare att fullgöra sitt uppdrag. Senast gällde dettanär två ungdomar försvann i under en skoterfärd.Det framkom att man hade svårigheter med bl.a.kommunikationsradion. finns en basutrustning sombekostas av statliga medel. Utöver det får man själv somfjällräddare bekosta t.ex. skoter och skoteroverall. Dettakan inte vara acceptabelt. Vi menar att all utrustning börbekostas av statliga medel.Fjällräddningstjänsten är mycket viktig för den sombehöver deras tjänster, som kan innebära en fråga om liveller död för många. Fjällräddarna har att följa polislagen,som säger följande:1. Efterforska och rädda den som har försvunnit undersådana omständigheter att det kan befaras att det föreliggerfara för hans liv eller allvarlig risk för hans hälsa.2. Rädda den som råkat ut för en olyckshändelse ellerdrabbats av en sjukdom och som snabbt behöver kommaunder vård eller få annan hjälp.Ansvaret för fjällräddningen ligger på polisen.Rikspolisstyrelsen har också utfärdat allmänna råd förpolisens fjällräddningstjänst. uppgickantalet räddningsledare till 10 fördelat från i södertill i norr. Det totala antalet fjällräddare var 757varav 524 civila och 233 polismän. Detta visar att människorär mycket intresserade av att hjälpa människor i nöd och dåborde man också från samhällets sida visa sin uppskattninggenom att se till att den utrustning man har är tidsenlig ochatt den fungerar och att utrustning betalas helt av samhället. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till fjällräddare. Dettabidrag bör kunna inrymmas i den befintliga budgetramen.
mot · GF02Ju214 · 1992-01-27 00:00:00 — Nytt polishus på i Frågan om ett nytt polishus på i Stockholmhar diskuterats och utretts under flera år.De lokaler som förfogar överär slitna. Arrestlokalerna är utdömda ursäkerhetssynpunkt, vilket medför att Södermalmspolisentvingas belasta . Även övriga lokalerär opraktiska och olämpliga för dagens behov.Polisstationens nuvarande lokalisering mitt inne i en trångbebyggelse är av trafikmässiga skäl inte hellertillfredsställande. Transporter och annan biltrafik till ochfrån stationen stör de kringboende.I samband med markbytesavtal mellan staten ochStockholms stad har flera olika nya lokaliseringardiskuterats. Sedan 1986 års avtal har dock utredningar visatatt Skytteparken på sydvästra är ett braalternativ. har en planutredning genomförts avStockholms stad, i samarbete med , somupprättat programutredning för polishuset.Ett nytt markbytesavtal med detaljplanen som grund,har träffats mellan och byggnadsstyrelsen.Avtalet, som även omfattar andra projekt, godkändes avStockholms kommunfullmäktige och avregeringen , samma år.Detaljplanen behandlas nu av ochberäknas enligt tidplan vara antagen avkommunfullmäktige första kvartalet 1992.Samtidigt med det dokumenterade behovet av ett nyttpolishus har situationen på byggmarknaden förändratsdrastiskt. De gångna årens överhettning inom byggsektornhar förbytts i en kraftig nedgång. Det finns därförockså av sysselsättningsskäl orsak att se till att byggandet avdet nya polishuset så snart det är möjligt kommer igång.Många byggnadsentreprenörer tvingas varsla stora delarav sin arbetsstyrka. Många företag inom branschen går ikonkurs. av byggnadsarbetarna i , iabsoluta tal ca 4 000, går arbetslösa och långt fler ärvarslade. Arbetslösheten drabbar även andrayrkesverksamma i branschen.Regeringen har uttalat att man tänker användaskattemedel för att lösa sysselsättningsproblemen inombyggbranschen. Här handlar det dock om ett redan planeratoch välbehövligt projekt.Byggnadsstyrelsen har under de senasteåren fått pengar för planerade projekt avsysselsättningsskäl. Av den miljard som betalats ut har dockendast 70-80 milj.kr. Det voredärför rimligt att nu fick resurser attklara av det angelägna som ett nytt polishus på . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att åtgärder vidtassom påskyndar byggandet av ett nytt polishus påSödermalm i .
mot · GF02Ju215 · 1992-01-27 00:00:00 — Samordning mellan kustbevakning och polis Demokratiseringen och övergången tillmarknadsekonomi i våra östra grannländer kommer iframtiden med all säkerhet att leda till en dramatisk ökningav kontakterna över Östersjön.Båttrafiken, både av stora transportfartyg ochfritidsbåtar, kan förväntas bli mycket intensiv genom vissadelar av våra svenska farvatten.Samtidigt som vi går mot denna utveckling harresurserna till både kustbevakning och tull successivtreducerats till en nivå som gör att man knappast kan ansesklara dagens situation.För att kunna möta de kraftigt ökade krav som kommeratt ställas genom den ökande trafiken kommer det attbehövas både mer resurser och effektivareresursutnyttjande.Att så som antytts från försvarshåll, ''militärisera'' denpolisiära bevakningen genom att överföra vissa uppgifter tillmarinen vore en olycklig utveckling. I så fall bör det skegenom att de användbara materiella resurser som eventuelltkan frigöras inom marinen, överlåtes till bl.a.kustbevakningen. Utbildningen av personal bör ske somhittills.Däremot finns det betydande besparingar att göragenom att samordna kustbevakning och polis.Inom finns en mycket stor kompetensbåde vad gäller att handha vissa polisiära uppgifter ochframför allt i sådant som har med hav och skärgård att göra,inte minst lokalkännedom.Kustbevakningen förfogar över ett antal för uppgifternaväl anpassade fartyg. Man har dessutom miljöfartyg och s.k.ultralätta flygplan. Men först och främst har man en mycketduktig personal som inte bara kan sina uppgifter utan ocksåhar ett mycket gott anseende bland skärgårdsbefolkningoch båtfolk.Även polisen har speciella resurser för bevakning tillsjöss i form av båtar och välutbildad personal.Skälet till denna ''dubbelbemanning'' är bl.a. attkustbevakningens polisiära befogenheter är begränsade iförhållande till polisens. Så kan t.ex. endast polisen ingripamot sådana brott som begås på land. Eftersom detta gälleräven öarna i skärgården måste man ha tillgång till båtar ochviss annan utrustning som även finns hos kustbevakningen.Redan i dag finns ett utvecklat samarbete mellankustbevakningen och polisen som bl.a. emellanåt tar sig iuttryck i gemensamma insatser med t.ex. alkoholkontrollerav båtbesättningar.Inför den ökning av uppgifterna för både kustbevakningoch polis som kan förväntas bör dock en merorganiserad samordning av resurserna ske.Detta kan lämpligen göras på så vis att kustbevakningenpå samma sätt som tillhandahåller utrustning och fartygsamt marin- och bevakningsutbildad personal.Till enheter bör knytas vissa fastapolisresurser som ges grundläggande marin utbildning.Därutöver bör vid varje särskilt tillfälle andra enheterinom polisen efter behov kunna utnyttja kustbevakningensresurser.Då det trots uppenbara fördelar inte kommit till ståndnågon fast organiserad samverkan mellan kustbevakningenoch polisen bör uttala sig för detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fast organiserad samverkanmellan kustbevakning och polis.
mot · GF02Ju217 · 1992-01-27 00:00:00 — Samverkan mellan tull och polis i är den myndighet som är bästorganiserad i glesbygden utefter landgräns motNorge och . Förutom kontroll av resandetrafik ochtransportmedel i samband med in- och utförsel av varoromfattar gränsbevakningen vid landgränsen även jakt- ochfisketillsyn, tillsyn och skötsel av gränsmarkeringar,militärbevakning, allmän polisiär verksamhet samttransporthjälp. Därför föreslås att statens insatser förkontroll och tillsyn görs effektivare och rationellare genomatt tillföra gränsövervakning befogenheter för deuppgifter som personal utför. Samt att tillföratullverkets gränsbevakning arbetsuppgifter, som personalenkan utföra som man genomför den ordinarietjänsten:Jaktbevakning -- att i lag fastslågränsbevakningstjänstemans rätt till kontroll ochingripande vid olaga och olovlig jakt.Skyddsområdestillsyn -- Genom att i lag genämnda tjänsteman befogenhet att bedriva kontroll avskyddsområde.Passkontroll -- Här skulle rationaliseringsvinsterkunna göras genom att ändra nuvarande regler och införaen generell regel om att tullpersonal med utbildning utförden ''den internordiska passkontrollen'' samtviseringskontrollen framför allt i glesbefolkadelandgränsområden i . Följden skulle bli attsärskilt utnämnda passkontrollanter inte skulle behövaanställas.Naturvård -- Naturvårdslagen ochterrängkörningslagen ändras så attgränsbevakningstjänsteman får samma befogenhet sompolisman att kontrollera rätten att uppehålla sig i och körai terräng med motordrivet fordon samt befogenhet att taegendom i beslag som har betydelse för utredning av brottmot naturvårdsföreskrifter.Räddningstjänst -- Tullverketsgränsbevakningspersonal skulle kunna utgöra en betydanderesurs inom räddningstjänsten.Ovan beskrivna arbetsuppgifter skulle kunna ingå somen naturlig del i gränsbevakningstjänstemannens arbete.Arbetsuppgifter som han skulle klara, mest med tanke påatt han besitter stora kunskaper om geografi ochterräng samt om personer och lagar viaövervakningstjänsten i . Genom att tillförapersonalen dessa befogenheter och arbetsuppgifter, skulleäven samverkan med polisen fungera effektivare.Samarbete enligt förslaget ovan skulle säkert kunnainledas längs hela gränser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan mellan tull och polisi samt övriga gränstrakter.
mot · GF02Ju219 · 1992-01-27 00:00:00 — I kan det gå innan en anmälan omkvinnomisshandel leder till förhör med gärningsmannen.Under denna tid blir ofta kvinnan utsatt för påtryckningaroch hot om ytterligare våld om hon inte ändrar den anmälanhon avgivit hos polisen.Denna lång tid mellan anmälan och förhör är inte bra. It ex hämtas den som anmälts förmisshandel till förhör efter det att anmälangjorts. Detta har till syfte att skapa en attitydförändring hosden för misshandel misstänkte mannen och klargöra att hananklagas för ett brott som samhället ser strängt på. Sedandenna förhörsmetod införts i harkvinnomisshandeln minskat . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot kvinnomisshandel.
mot · GF02Ju220 · 1992-01-27 00:00:00 — Bevakningsföretags rätt att inneha skjutvapen (1987:1 FAP579-2, p 3:1 c) föreskriver vilka regler som gäller för väktareatt under tjänstgöring bära skjutvapen. Av denna paragrafframgår bl.a. följande:Efter medgivande av polismyndighet får väktare undertjänstgöring bära skjutvapen vid bevakning av vissa slag avvärdetransporter eller annat bevakningsobjekt. Sådantannat objekt kan t.ex. avse bevakning av enskild person fördennes skydd.Efter medgivande av polismyndighet får därmed väktareunder tjänstgöring bära skjutvapen vid bevakning av vissaslag av värdetransporter. Skjutvapen får således interutinmässigt bäras vid alla värdetransporter.De regler som gäller tillämpas emellertid inte på sammasätt i hela landet. Den lokala polismyndigheten fattarbeslut. Detta kan överklagas till men någonmöjlighet att därefter överklaga finns inte. Det innebär attdet inte går att få lika behandling över hela landet. Detta ärmycket olyckligt.Det innebär, att två likadana företag kan, efter identiskaframställningar, behandlas på helt olika sätt beroende påvar i landet de är verksamma. Det har dessutomförekommit att två bevakningsföretag verksamma påsamma ort behandlats olika, beroende på att det enaföretaget har sitt huvudkontor i en ort i ett annat län. Dettaär synnerligen otillfredsställande och olyckligt urkonkurrenssynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lika principer bör tillämpas ihela landet vid beslut om bevakningsföretags rätt tillbeväpning.
mot · GF02Ju221 · 1992-01-27 00:00:00 — Lokaler för polis och åklagare inom Handens polisdistrikt Ingen annan region i landet har en så omfattande ochavancerad brottslighet som . Brottslighetenhar totalt sett ökat . Dettagäller såväl den ekonomiska, organiserade brottslighetensom våldsbrotten och trafikbrotten. Arbetssituationen förpolis och åklagare har därför varitutomordenligt krävande i . Det är angelägetatt polisorganisationen i länet får ökad resurstilldelning. Enhelt avgörande förutsättning för att polis och åklagare skallkunna fylla sina viktiga rättsvårdande uppgifter är dels attpersonalstyrkan är tillräckligt stor, dels att den kan få arbetaunder rimliga villkor bl.a. ifråga om lokaliteter.Sedan polisen förstatligades , har det byggts mer än100 nya polishus i landet. Satsningen på polishus iStockholms län har dock varit liten. Speciellt i de södradelarna av länet.Handenpolisen saknar ett ändamålsenligt polishusoch de centrala polisfunktionerna är inrymda i två olikabyggnader inom . Detta innebär problemför verksamheten och för personalen, inte minst urarbetsmiljösynpunkt. Det råder också stor brist påarrestlokaler och de arrester som finns är oacceptabeltplacerade ur skyddssynpunkt.Åklagarmyndigheten i Handen är inrymd iHandenterminalen vid . Lokalerna äracceptabla, men ytmässigt helt otillräckliga. Lokalernadimensionerades när myndigheten endast hade fyraåklagartjänster. På grund av en kraftigt ökad tillströmningav ärenden har myndigheten utökats med ytterligare treåklagartjänster. Dessutom brukar myndigheten normalt haytterligare två assistentåklagare tjänstgörande vidmyndigheten.För att klara rekryteringen av personal tillHandenpolisen och åklagarämbetet i Handen och för attpersonalen skall kunna ha goda arbetsförutsättningar, är detnödvändigt att ett nytt polishus byggs i Handen,dimensionerat att också klara åklagarmyndighetens behov.I rådande sysselsättningsläge, i synnerhet inombyggsektorn i , bör en kraftsamling göras föratt klara de nödvändiga byggnader som polisorganisationenhar behov av. Också ur den synpunkten är det angeläget attsnabbt komma igång med polishusbygget i Handen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att vidtaåtgärder för att skapa ändamålsenliga lokaler för polis- ochåklagarmyndighet i Handens polisdistrikt.