mot · GF02Ub67 · 1992-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:95 Valfrihet och fristående skolor BakgrundRegeringens proposition om valfrihet och friståendeskolor innebär en bra början på en utveckling mot valfrihetoch mångfald inom skolans område som vi välkomnar ochberömmer. I dess stora huvuddrag och i dess principiellainriktning stödjer vi propositionens intentioner. Men vi harockså några allvarliga invändningar och dessa är av storsåväl principiell som reell betydelse och av grundläggandedemokratisk karaktär.Friskoleelever är bara värda 85 %Enligt propositionen skall de fristående skolorna i enkommun erhålla ett belopp per elev som motsvararkommunens genomsnittskostnad per elev i den egnagrundskolan. Detta tycker vi är rätt och riktigt. Menregeringens förslag ger också kommunen rätt att reduceradetta belopp utan vidare motivering! Motivensom anges i propositionen för denna reduktion (som deflesta kommuner torde göra med automatik) är diffusa ochbitvis direkt inkonsekventa.Det finns enligt vår uppfattning ett bra motiv föratt initialt ge de fristående skolorna ett något mindrebelopp än de kommunala -- nämligen att sätta press på dekommunala skolorna att bli lika kostnadseffektiva som defristående. De fristående skolorna är utan tvekanavsevärt mer kostnadseffektiva än de kommunala och dettaberor ingalunda, som ibland antyds i propositionen, på attde skulle ta ett mindre socialt ansvar för t ex elever medsärskilda behov etc. Tvärtom synes förhållandet vara detmotsatta -- fristående skolor tar sig t ex ofta an elever somden kommunala skolan misslyckats med, och lyckas där denkommunala skolan misslyckats. Detta verifieras ocksåmycket riktigt i propositionen.Friskolorna får icke diskriminerasVi anser således att de fristående skolorna självklartskall ha samma belopp per elev som de kommunala. Om enkommun önskar minska tilldelningen till en fristående skolanu i inledningsskedet för att skapa en positiv kostnadspresspå de egna skolorna, skall detta vara tillåtet förutsatt ålägger de kommunala skolorna att nåsamma kostnadsnivå som de fristående -- utan att detta gårut över kvaliteten i utbildningsresultaten. Om manexempelvis ger mindre till de fristående skolorna skallde kommunala åläggas att minska t ex i treår. Senast från och med det fjärde året får således defristående och kommunala skolorna lika stora belopp igenomsnitt per elev räknat.Om detta kostnadseffektiviserande resonemang inteanses acceptabelt är vår självklara uppfattning att friståendeoch kommunala skolor skall ha samma av samhället givnaekonomiska grundförutsättningar.Elever med särskilda svårigheter -- och särskildamöjligheterVidare anser vi att de fristående skolorna skall hamöjlighet till extraresurser precis på samma sätt som dekommunala. varierar extraresursernas fördelning frånkommun till kommun -- både i belopp och avseendefördelningsprinciper -- eftersom detta är kommunens sakatt besluta om. Detta tycker vi i princip är riktigt och därförskall friskolorna i en kommun få tillgång till extraresurserprecis efter samma principer som kommunens egna skolor.Vår bestämda uppfattning är dock att alla extraresurserskall fördelas på individuell basis efter elevens behov ochinte, som är regel , på grova och anmärkningsvärdaschabloner. Kommuner som tillämpar schablontilldelningbör icke få medel från staten till extraresurser inomsektorsbidragets ram.Vidare är det vår uppfattning att extraresurser skallkunna ges till elever med särskilda möjligheter likaväl somde ges till elever med särskilda svårigheter. Att detta inte fårske på varandras bekostnad är självklart.Elevavgifterna i friskolor har blivit hjärnspökenEtt annat område där vi har tunga principiellainvändningar gäller resonemangen i propositionen kringfriskolornas elevavgifter. Statsrådet anger visserligen atthon ämnar återkomma i detta ärende till riksmötet1992/93 -- men anger i propositionen ett antalutgångspunkter som vi anser anmärkningsvärda.Det är vår absoluta uppfattning att statsmakterna inteskall reglera rätten att ta ut avgifter eller ge friskolornanågra pekpinnar när det gäller elevavgifter. Denna frågaskall vara upp till varje friskola att besluta om själv. Riskenför ekonomisk och social segregation som indikeras ipropositionen saknar varje anknytning till verkligheten ochvi ser detta närmast som hjärnspöken och uttryck förJantelagsmentalitet. I t ex har inga sådanaeffekter uppstått, trots att friskolorna där funnits i stortantal sedan många år.Självklart skall föräldrar som önskar investera lite merai sina barns utveckling (och därmed avstå från något annat)ha sin fulla frihet att göra detta utan statsmakternasinblandning. Vi finner propositionens indikationer i dettaavseende mera hemmahörande i planekonomiska ochsocialistiska samhällen -- än i ett fritt demokratiskt samhällebaserat på individens frihet och ansvarstagande samt påmarknadens villkor.Förbud mot -- medan är tillåtenKonsekvensen av resonemanget i propositionen blir attdet också är aktuellt att överväga andra inskränkningar imedborgarnas frihet att välja t ex en dyrare bostad, endyrare bil, dyrare (nyttigare) mat eller föräldrarnas frihetatt betala privat extraundervisning för sina barn. Sådanaresonemang anser vi inte höra hemma i ett frittdemokratiskt samhälle. Vi avvisar således också fullständigttankegången att förekomsten av avgifter skall ingå iskolverkets tillsynsuppgifter och skulle kunna utgöra skälför återkallande av tillstånd.Om det framgent, mot all rimlig förmodan, skulle visasig uppstå negativa segregande effekter i verklighetenkommer vi naturligtvis att vara beredda att diskutera vilkamotåtgärder detta kan komma att kräva. kan viockså tänka oss möjligheter för kommunala profilskolor attpå motsvarande sätt få ta ut elevavgifter.Kommunal elev får åka buss/taxi -- friskoleelev fårpromenera till skolanEn fråga av mindre dignitet, men icke desto mindreväsentlig, är frågan om skolskjuts för elever i friskolor. Rätttill skolskjuts föreligger ej för elever i fristående skolor.I propositionen anger statsrådet att hon ej heller har föravsikt att föreslå någon ändring därvidlag.Detta finner vi anmärkningsvärt och klart diskriminerandemot friskoleeleverna. (Enligt regeringens logik är dagensförhållande dessutom klart segregerande!) Vi anser det varasjälvklart att elever i friskolor skall omfattas av sammaregler kring rätten till skolskjuts som gäller för eleverna i dekommunala skolorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de fristående skolorna ochderas elever inte i något hänseende får diskrimineras iförhållande till de kommunala skolorna och deras elever,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fristående skolor skall hasamma av samhället givna ekonomiskagrundförutsättningar,3. att beslutar anta den i propositionenföreslagna lydelsen av 9 kap. 4 a § med följande ändringar:Hela tredje meningen: ''Vid tilldelningen får kommunengöra ett avdrag som uppgår till högst av denframräknade genomsnittskostnaden.'' utgår.Hela fjärde meningen: ''Regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer får medge ett större avdrag om detfinns särskilda skäl.'' utgår,4. att hos regeringen begär förslag tillerforderliga ändringar i skollagen som möjliggör förkommunerna att tilldela friståendeskolor ett lägre belopp per elev under förutsättning att deegna kommunala skolorna åläggs att gå ner till sammabelopp per elev på högst ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om extraresurser till friståendeskolor enligt samma principer som till de kommunalaskolorna,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fördelning av extra resurserskall ske på individuell basis vad avser medel framräknadeinom sektorsbidragets ram,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om extra resurser även till elevermed särskilda möjligheter,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elevavgifter i fristående skolor,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rätten för fristående skoloratt ta ut elevavgifter ej skall regleras av statsmakterna,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förekomsten av skolavgiftericke får ingå i tillsynsuppgifter,11. att hos regeringen begär förslag tillerforderliga ändringar i skollagen och övriga erforderligaförfattningar så att kommunerna blir skyldiga atttillhandahålla skolskjuts till elever vid fristående skolorenligt samma principer och regler som gäller för elever vidde kommunala skolorna.