mot · GF02A424 · 1992-01-27 00:00:00 — Åtgärder för sysselsättning och näringspolitisk utveckling i En region i omvandlingHuvudsyftet med denna motion är att lämna ett bidragtill vilka åtgärder som bör vidtagas för att åstadkommasysselsättning och en positiv näringspolitisk utveckling iSkåne. De närmast följande avsnitten syftar i första hand tillatt klarlägga nuläget och hur vi i olika avseenden bedömerdetta.NäringslivetSkåne har en föråldrad industristruktur. Trots ihållandehögkonjunktur har näringslivsstrukturen iSkåne inte förnyats i tillräcklig omfattning. Detta gällerMalmö som regionalt centrum men också i hög grad övrigadelar av de båda . är delvis ett undantag.Skånes hittillsvarande sätt att ta tillvaraförutsättningarna i regionen framstår som mindretilltalande vid en jämförelse med , somunder fått en modern struktur med tonvikt påläkemedels-, elektro- och datorindustri. Vi är övertygadeom att en av de viktigaste förklaringsfaktorerna bakomdetta är den splittrade administrativt-politiskaorganisationen i . Därför tar vi längre fram i dennamotion upp frågan om regionparlament.Jordbruket och livsmedelssektornNäringen står inför stora förändringar. Detta som enföljd av avregleringen/omställningen, ett kommande EG-medlemskap och marknadsanpassningen i allmänhet.Lågkonjunkturen och dess effekter -- blixtbelyser fråganom kommunalt skattestoppI likhet med andra regioner upplever förnärvarande en snabbt växande arbetslöshet. Kristianstadslän hade en arbetslöshet på . Motsvarande siffra för var 3,4 %.Ytterligare utslagning av industri och arbetstillfällen ärdessutom att förvänta. Situationen blir snabbt allt merabesvärlig och konjunktursvackans djup förefaller att bliovanligt stort vid en jämförelse med tidigarelågkonjunkturer.Antalet varsel har ökat dramatiskt i båda de skånskalänen. En bidragande orsak till att arbetsmarknadsläget äralldeles särskilt dåligt vid den nuvarande lågkonjunkturenär den pågående omstruktureringen i den offentligasektorn.Tidigare har den offentliga sektorn haft en dämpandeinverkan på lågkonjunkturerna. På grund av denedskärningar den offentliga sektorn tvingasgöra, med påföljande personalminskningar, fungerar deninte längre som en konjunkturregulator. Mot dennabakgrund ifrågasätter vi socialdemokratiskariksdagsledamöter från det rimliga i att fortsätta medett kommunalt skattestopp. Det är, sett mot bakgrund avbland annat det nuvarande arbetsmarknadsläget, knappastrimligt att fortsätta att på detta sätt inskränka på denkommunala självstyrelsen. Kommunerna måste själva fåbestämma hur de i det nuvarande svåraarbetsmarknadsläget vill agera i bland annatpersonalpolitiskt hänseende. Detta kräver att de själva fårbestämma även om sina (skatte)inkomster. Skulle dettamissbrukas i någon kommun har ju kommuninvånarnamöjlighet att byta ut de styrande politikerna genom att röstapå andra kandidater i valet till kommunfullmäktige.Skåne har många anställda inom (den statliga)försvarsmakten. Detta gör att regionen kan komma attdrabbas hårt av det försvarsbeslut som skall fattas våren1992, om de nedskärningar kommer att göras somÖverbefälhavaren föreslagit. Försvaret skall inte i förstahand formas av arbetsmarknadsskäl, men det är viktigt attden verksamhet som behövs av operativa skäl inte flyttasbort från de områden där den utbildade arbetskraften finns.Om personalen ändå blir övertalig är det viktigt att statentar sitt ansvar genom personalpolitiska åtgärder.Omställningen inom livsmedelssektorn innebär vidaresärskilt stora påfrestningar eftersom har en ovanligtstor andel av sysselsättningen inom denna sektor.Byggsektorn är särskilt viktig eftersom den har såbetydande återverkningar på tillståndet inom andrasektorer. Den hastigt försämrade byggarbetsmarknaden ärdärför starkt oroande. Redan under februari månadberäknas arbetslösheten bland byggnadsarbetarna i Skånekomma att uppgå till i storleksordningen . Risken för att yrkesarbetarna lämnar branschen ochatt kompetensen därmed slås ut är stor.Vi skall mot denna bakgrund kort beröra den nuvaranderegeringens politik. Regeringen för en politik när det gällerbyggnadsinvesteringar och andra investeringar som skaparstora problem på arbetsmarknaden. De svaga grupperna,exempelvis invandrare, är de som först och kraftigastdrabbas. Det är över huvud taget en oerhört oklok politikregeringen för när man genom ekonomiskt-politiskaåtgärder slår undan fötterna för byggbranschen.Framtiden och dess möjligheterPrognoserna för den framtida arbetsmarknaden i Skåneinger, i likhet med vad som gäller andra regioner i landet,oro. Det är viktigt att på bästa sätt ta till vara regionernasförutsättningar att utvecklas. I fall borde närhetentill kontinenten, EG och staterna runt , inte minsttidigare Sovjetdominerade områden, kunna utnyttjasmycket mera.En positiv näringslivsutveckling är nödvändig för attskapa full sysselsättning och en god livsmiljö. För attindustrin skall kunna utvecklas krävs det satsningar påinfrastrukturens olika delar, såsom utbildning ochforskning, kommunikationer (vägar, järnvägar, flyg, data-och telekommunikationer m.m.) och miljön i luften och ivattnet. Genom att nu satsa på infrastrukturen kanlågkonjunkturens negativa konsekvenser på bland annatsysselsättningen motverkas och förutsättningarna att dranytta av en framtida internationell högkonjunkturförbättras. Detta kräver samordning och en regionalkraftsamling som omfattar hela Skåne.Europa öppnar sigEG och omvandlingen i innebär möjligheterför hela att utvecklas. Forsknings- ochutvecklingsresurserna i , på och i de norradelarna av och skulle, vid ett ökatsamarbete kunna bli en än viktigare resurs och motor förnäringslivet och sysselsättningsutvecklingen. Åtgärder föratt förbättra kontakterna mellan och dessanärbelägna geografiska områden är angelägna.Inom EG återfinns en stor del av de svenskaexportmarknaderna. Eftersom geografiskt sett liggernära EG är förhållande till EG av särskilt storbetydelse i denna landsdel. Närheten är en fördel som kanutnyttjas för att utveckla näringsliv. Regionen har ikraft av sitt läge längst i söder goda förutsättningar att blinågot av spjutspets gentemot EG, något som skullekunna bli till gagn för hela landet.Utvecklingen i för med sig flera intressantautvecklingsmöjligheter. Det är angeläget att kontakteretableras och utvecklas mellan företag, myndigheter ochpolitiker i , , och . Detta kanbidra till att skapa en beredskap, med avseende på de nyamarknaderna i öst, där geografiska närhet användssom ett medel för att främja näringslivs- ochsysselsättningsutvecklingen.Kommunerna i såväl som näringslivet agerar påolika sätt för ett närmande till . En form avsamarbete sker inom ramen för den så kallade nya Hansan.Ett sätt att stärka samarbetet kan vara att i städernaRostock, och Swinousjie etablera''attachékontor''. Huvuduppgifter för dessa skulle kunnavara att förmedla och utveckla kontakter av olika slag i bådariktningarna.Kontakter måste skapas och på olika sätt främjas. Olikatyper av hinder, när det gäller att främja kontakterna, måsteminimeras. Också rent administrativa hinder börundanröjas. Ett sådant hinder är exempelvis den bristandesamordningen mellan tull och passpolis. Vanligen ärkontrollen vid inresa till organiserad i två helt skildaverksamheter som inte samordnats. Resenären skullegivetvis uppfatta det som en klar förbättring att slippadagens dubbla köande. Dessutom är det rimligt att anta attrationaliseringsvinster skulle kunna uppnås om de bådaverksamheterna samordnades vid den praktiskautövningen.Inledande om förutsättningarna (kommunikationer,utbildning och forskning m.m.)Till förutsättningarna för en positiv näringspolitiskutveckling i hör både att näringslivet måste förnyasunder och en stark offentlig sektor. Enväl utbyggd infrastruktur är en helt nödvändig förutsättningför att näringslivet skall kunna nå framgång.Satsningar på kommunikationernaSatsningar inom kommunikationsområdet är av storbetydelse. Detta gäller såväl järnvägar, flyg och vägar somden kommande mycket stora satsningen på Öresundsbron.Graden av utbyggnad när det gäller data- ochtelekommunikationsnätet är vidare av stor betydelse för attregionen skall kunna utvecklas och förnya sitt näringsliv.Satsningar måste göras i hela Skåne.Kommunikationerna är viktiga. Detta gäller inte bara pålängden utan också på tvären. Därmed avses att desatsningar som görs måste ta sikte inte bara på att utvecklatransittrafiken utan också på att binda samman regionen, ihög grad genom att satsa på kommunikationer som sträckersig mellan östra och västra delen av och forskningEn väl utbildad befolkning är en av de absolut viktigasteförutsättningarna för att näringslivet skall kunna utvecklas ipositiv riktning. De neddragningar regeringen föreslår ibudgetpropositionen är därför, sett i ett lite längreperspektiv än enbart /93, något helt annatän besparingar. I stället är dessa försämringar när det gällerbefolkningens möjligheter till utbildning ett sätt attundergräva och andra regioners möjligheter införframtiden.Regeringen gör drastiska nedskärningar pågymnasiesidan. Gymnasieskolans tredje år skjuts upp, dvs.det utgår inte något statsbidrag /93. Detta sökerregeringen, märkligt nog, framställa som att de betonarkvaliteten i utbildningen. I detta och många andra fall harregeringen en väldigt svag argumentation för sina förslag. Ibetydande utsträckning nöjer sig regeringen med allmännaformuleringar som går ut på att det statsfinansiella lägetkräver försämringar.Sektorsbidraget till Komvux minskas med 350 milj.kr.Bidraget till kommunerna för utrustning avgymnasieskolorna slopas. Stimulansbidraget tillförbättringar av den fysiska miljön slopas helt (300 miljonerför nästa budgetår). Med tanke på de stora brister som finnsi den fysiska skolmiljön i många kommuner, och denberättigade uppmärksamhet detta rönt i massmedia, ärdetta förvånande.Dålig fysisk skolmiljö försämrar möjligheterna att nå ettgott studieresultat. För väldigt många har brister i denfysiska skolmiljön kommit att innebära betydande fysiskaoch psykiska påfrestningar. Ett mycket vanligt problem ärolika typer av allergiska besvär.Stora brister i den fysiska skolmiljön haruppmärksammats runt om i . Detta gäller inte minstMalmö där det till och med förekommit att man i all hasttvingats upphöra med undervisningen på grund av dylikabrister. , som enligt olika undersökningar framstårsom en fattig kommun, tillhör de kommuner som harsärskilt dåliga förutsättningar att helt på egen hand kommatill rätta med problemen i skolbyggnationen. Priset förregeringens felriktade sparnit får betalas av dem som ärverksamma i skolorna, särskilt av dem som i något avseendeär svaga -- exempelvis allergikerna. Vi kan inte accepteraatt de som lever i fattiga kommuner även i detta avseendeskall hamna i strykklass, jämfört med rikahöginkomsttagar-kommuner såsom Vellinge.Ytterligare exempel på nedskärningar i regeringensbudgetförslag är inte svåra att finna. Folkbildningsanslagetskärs ner med hela 300 miljoner. Statsbidraget till visscentral facklig kursverksamhet slopas helt. Vad gällervuxenstudiestödet minskas medlen till korttidsstudiestödoch internatbidrag med 150 miljoner.Högskolan får nya pengar. Detta är helt i linje medtidigare riksdagsbeslut. På lokalsidan satsas 475 miljoner. 3 000 nya utbildningsplatser tillkommer.För Lunds vidkommande innebär detta bland annat nyaplatser på civilingenjörsutbildningen (30), mat.-nat. linje(30), YTH (90), juristlinjen (40), psykologlinjen (15) ochvad avser lokala och individuella linjer samt friståendekurser (60).Vid en jämförelse med andra universitet i landet tvingasvi emellertid åter, från skånskt socialdemokratiskt håll,konstatera att behandlas styvmoderligt.Budgetförslaget rättar inte till det orättvisa i fråga omanslagsutveckling som pågått under en lång följd av år.Vi skall nu närmast uppehålla oss kring tvåforskningspolitiska teman: miljö och livsmedelsteknik.Miljön: Även om marinekologin i numera får störreresurser både för personal och utrustning kvarstår dock detfaktum att den biologiska situationen i istort sett är outforskad. Fasta fältstationer behövs för attkunna göra regelbundna undersökningar av djur- ochväxtlivet.Vi vill understryka vikten av att miljödelegationenVästra förslag om ett Havsvärn respektiveett Miljö- och naturvärn inte faller i glömska. Likasåär det angeläget att ta fasta på förslaget om att SNV skullefå en geografisk sektorsenhet förlagd till . Detmarinekologiska tillståndet i bland annat , ochdärvid bör naturligtvis också tillkomsten av Öresundsbronbeaktas, gör att det krävs resurser för att fortlöpande följaupp havsmiljön.Det andra av de båda forskningspolitiska teman vi härtar upp är alltså livsmedelsteknik: Den nya jordbruks- ochlivsmedelspolitiken kräver satsningar på utvecklingsarbeteför att svensk livsmedelsindustri så snabbt som möjligt skallkunna anpassa sig till de nya förutsättningarna.I har ett program för produktutveckling inomlivsmedelsindustrin omfattande 500 miljoner danska kronorgenomförts. kommer vid närmandet till EG i ettunderläge om vi inte satsar på motsvarande sätt.Den nödvändiga omställningen kräver störremarknadskunskap och bättre produktutveckling. Särskildamedel måste tillskjutas för att stimulera de små ochmedelstora företagens produkt- och kvalitetsutveckling.I bedrivs ett projektbenämnt . Projektet bekostas förnärvarande i huvudsak av 16 livsmedelsföretag i södraSverige och sker i samarbete med ochSLU i . Denna verksamhet behöver utvecklas ochytterligare resurser behöver avsättas för detta ändamål.Ett annat livsmedelstekniskt område med anknytning tillLund (Kemicentrum) utgörs av storhushållssektorn. Tre tillfyra miljoner måltider serveras inom dennasektor. En aktuell fråga är inrättandet av en professur istorhushållsteknik.Genom inrättandet av en sådan professur skulleverksamhetsområdet storhushåll ges de goda möjlighetertill långsiktig utveckling som tillgången till högforskningskompetens innebär. Professuren skulle kunnabilda grunden för en allsidig forskningsverksamhet inomområdet. Tanken är att professuren skall placeras påKemicentrum vid . Där finns redanden mest omfattande livsmedelstekniskaforskningskompetensen i . Professuren skulle vidarekunna bli ett viktigt stöd för undervisningen avcivilingenjörer med livsmedelsinriktning och förundervisningen inom storhushållsområdet vid YTH, densenare den enda utbildningen i sitt slag i landet.Stark offentlig sektorEn stark offentlig sektor är en nödvändig förutsättningför att åstadkomma sysselsättning och en positivnäringspolitisk utveckling. Politiska beslut måste styra påvarje viktigt område. Vi har berört områden såsomkommunikationer och utbildning, men också påkapitalmarknaden måste samhället agera. Den nuvaranderegeringens övertro på marknadskrafterna kommer att ledai fördärvet. Riskkapitalbehovet kommer inte atttillfredsställas genom den extrema låt-gå-politik somregeringen bedriver med avseende på marknaden.Framgång kräver i stället samhällsstyrning grundad på ettlångsiktigt, strategiskt tänkande.KulturenStockholm får en oproportionellt stor andel av statenskulturanslag. Detta är inte acceptabelt, speciellt inte omman betänker den stora betydelse kulturen har för enregions möjligheter till utveckling.Att kulturen har en roll i detta sammanhang haruppmärksammats först . Längebetraktades kulturaktiviteter som något privat, något sombara hade marginell betydelse i en medvetensamhällsplanering. Sedan kulturen fått fäste och styrka påsådana platser som tidigare hade ett outvecklat och torftigtkulturliv har många kunnat uppleva att kultursatsningarbättre än mycket annat kan åstadkomma en positivsamhällsomvandling.Allt fler inser nu att kulturen spelar en nyckelroll när detgäller att göra en bygd attraktiv och vital. Kulturen kan geidentitet åt bygden. En framgångsrik kulturverksamhetskapar självkänsla långt utanför kretsen av deltagare.Publikdragande institutioner lockar dessutomarbetstillfällen och pengar till kommunen. Till platser medlivaktig kultur vill folk gärna flytta.Kulturen ökar bygdens attraktionskraft. Det är lättareatt flytta till en plats om man vet att där finns ett livaktigtkulturliv. Omvänt ökar kulturverksamheten intresset för attstanna kvar där man vuxit upp. Kulturen stärkersamhörigheten och solidariteten med den egna bygden.Den ger bygden en egen identitet. Bygden kan bliuppmärksammad genom sin kulturverksamhet och dettastärker den lokala självkänslan.De sociala nätverken stärks av kulturen. När det finnsrika tillfällen att knyta kontakter med andra främjas bådehemkänslan och företagarandan. Kreativiteten ochinitiativkraften gynnas av kulturen. Den lockar nya grupperav yrkesutövare till bygden med kunskaper och talangersom inte funnits där. Det finns ett positivt samband mellankommunala kultursatsningar och frekvensennyföretagande.Kulturen erbjuder nya arbetstillfällen. Kulturintresset ärväxande och människor är beredda att satsa både egnapengar och skattemedel på ett ökat utbud. Kulturturismenhar utmärkta förutsättningar i vårt land men är fögautvecklad.Det finns anledning att understryka vad kulturen kanbetyda för den regionala utvecklingen, eftersom dettatidigare inte kommit fram i den regionalpolitiska debatten.Mycket talar för att regioner inom vilka det råder ettfungerande regionalt samspel lyckas allra bäst med attskapa ett utvecklingsklimat och attraktionskraft. Påkulturområdet krävs det samverkan för att vissa typer avverksamhet över huvud taget skall kunna åstadkommas.Detta gäller i hög grad de regionala kulturinstitutionerna.Angelägna infrastruktursatsningarFrågan om angelägna investeringar i infrastrukturhandlar i hög grad om satsningar inomkommunikationsområdet. Vikten av att investera ikommunikationer har behandlats i ett föregående avsnitt.Många angelägna vägbyggnadsprojekt väntar på ettgenomförande i . Det gäller flaskhalsar i vägnätet iolika delar av . Även möjligheterna tilltvärförbindelser i landskapet på nu dåliga vägar måste, somvi redan i det föregående berört, förbättras. Framför alltmåste tillgängligheten och kapaciteten på vägar till och frånSkånes regionala tillväxtcentra förbättras. Därmed ökasmöjligheterna till att sprida boende och arbetsplatser.Som särskilt angelägna vägprojekt framstår vägarna tillMalmö/Lund-området. Önskemål har vid ett flertaltillfällen framställts från och samtKristianstads kommun om en förbättrad E 66. Motsvarandekrav från och norra delen av gäller en upprustning av väg 23. På liknande sätt tillhörväg 12, som förbinder /Lund-området med ,de vägar där krav rests.Järnvägen bör ges ökad betydelse. En ökad samverkanmellan lokala och regionala järnvägshuvudmän måstekomma till stånd. En sådan samordning borde också geförutsättningar för en allmän upprustning, utbyggnad ochelektrifiering av det skånska järnvägsnätet. Angelägnaprojekt är snabbtåg --och en fortsattutbyggnad av pågatågen i regionen, främst vad gäller iriktning mot och vidare till norra Skåne.Västkustbanan skall byggas ut till dubbelspår. En tunnelgenom är på väg att förverkligas. Citytunnelni är väl motiverad utifrån de krav som framdeleskommer att ställas på kollektivtrafiken. En successivövergång även av godstrafik från lastbil till järnväg börstimuleras, bland annat av miljöskäl. Vad avser de förnärvarande högaktuella planerna på en riksbangård iregionen vill vi framhålla vikten av att en sådan satsningkombineras med en satsning på särskilda godsspår medsträckningar utanför tätorterna.Öresundsbron och de följdeffekter denna innebär i formav behov av investeringar i kommunikationsanläggningar ärnaturligtvis av central betydelse. Många av de krav påsatsningar vi lyfter fram skall ses delvis mot bakgrund avdessa följdeffekter.Teknikutvecklingen inom data- ochtelekommunikationsområdet går utomordentligt snabbt.Med fog hävdas det att telekommunikationerna har sammastrategiska betydelse som landsvägen, järnvägen och flyget.Också telekommunikationerna måste ges ett ''stamnät'' förlokal och interlokal anslutning.Förutsättningen för lokaliseringen av högteknologiskoch tjänstebaserad industri till olika delar av är att ettväl utbyggt tele- och datastamnät blir verklighet i helaSkåne. För skånskt näringsliv är det vidare av avgörandebetydelse att utveckla som en internationell flygplatsoch att förbindelserna med viktiga centra i närhet,såsom , och , utvecklas.ArbetsmarknadspolitikenArbetsmarknadssituationen präglas, som framgår av ettföregående avsnitt, starkt av lågkonjunkturen och desseffekter.Omställningen och de övriga förändringar som pågårinom livsmedelssektorn påverkar i hög grad ,eftersom andelen sysselsatta är så stor i denna region.Utöver jordbruket och livsmedelsindustrin måste detframhållas att även trädgårdsnäringen har stor omfattning iSkåne. Vidare är län ett av de viktigaste länenvad avser fiskerinäringen. När det gäller den yrkesmässigtodlade frukten svarar vidare län för av den totala volymen i landet.Arbetsmarknadsutsikterna för livsmedelsektorn ingerfarhågor. Antalet sysselsatta förväntas fortsätta att minska,inte minst gäller detta för säsong- och tidsbegränsadeanställningar.En annan näringslivssektor som har särskilt storomfattning i är den kemiska industrin. Branschen harfått vidkännas markanta personalminskningar under senaretid. Detta är oroande. En av förklaringarna till dessaminskningar är den vikande efterfrågan på konstgödsel tillföljd av jordbrukets avreglering.Byggsektorn är, som tidigare berörts i avsnittet omlågkonjunkturen och dess effekter, av stor betydelse. Denkrympande byggmarknaden slår hårt och, branschmässigtsett, med stor bredd, bland mycket annat drabbasnaturligtvis träindustrin och byggmaterialbranschen.Åtgärder för att mildra lågkonjunkturens verkningar ärangelägna. Kraftfulla infrastruktursatsningar (jfr detföregående avsnittet) behövs för att hålla uppesysselsättningen inom byggsektorn. Det skall i dettasammanhang understrykas att länsarbetsnämnderna i debåda skånska länen har mycket omfattande objektslistor.Ett konkret exempel är elektrifiering av Ystadbanan(--), ett projekt där allt är klart för att kunnaköra igång.Behovet av kraftfulla satsningar är ställt utom allt tvivel.Den borgerliga politiken, bland annat sänkningen avinvesteringsbidraget, har emellertid lett till att nybyggandetminskat dramatiskt. Vi har, i bjärt kontrast till dennapolitik, bland annat föreslagit att AMS skall få ett särskiltanslag för räntebidrag åt kommuner och landsting förbygginvesteringar, ny- och ombyggnad, som tidigareläggsoch som bedöms vara viktiga ur bland annatsysselsättningssynpunkt.I detta sammanhang vill vi fästa uppmärksamheten pådet kommande byggandet av . Detta mycketstora projekt ställer krav på hög kompetens hos dem somskall genomföra byggnationen. I finns en storarbetslöshet bland byggnadsarbetare, en arbetslöshet somenligt alla prognoser kommer att öka. Mot denna bakgrundbör extra medel tilldelas länsarbetsnämnderna i Malmöhusoch län för vidareutbildning inombyggsektorn. Detta krav ställs alltså mot bakgrund av attdet kommande brobygget kräver specialkompetens.I det nuvarande konjunkturläget är en kraftfull satsningpå utbildning en helt nödvändig åtgärd. Gymnasieskolansyrkesutbildningar måste prioriteras. Gymnasieskolanslinjer skall ge en bred utbildning. De som saknar eller harkort gymnasieutbildning skall erbjudas kompletterandeutbildning. Möjligheterna att hämta in och bygga vidare påtidigare skolgång måste öka.Personalutbildning på arbetstid är en nödvändighet. Detär viktigt att de anställda får breda generella kunskaper. Detutvecklar arbetet och arbetets innehåll som detutjämnar klyftor och löneskillnader.Frågan om fortlöpande utbildning för de anställda ärsärskilt viktig för kvinnorna. har kvinnorna blivitmycket sämre tillgodosedda än männen när det gäller dylikainsatser.Arbetsmarknadsutbildning skall ges också till dem somhar ett arbete, men där olika faktorer pekar fram mot enförändring i arbetssituationen.Kvinnornas situation på arbetsmarknaden måsteuppmärksammas särskilt -- inte minst vad avserkvinnodominerade branscher.