ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Fi29 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin begär allmännyttan hyreshöjningar med igenomsnitt . Många hyresgäster är arbetslösa. Några äreller står inför risken att bli utförsäkrade.Kraftiga hyreshöjningar i med låg inflation kanstjälpa många hushålls ekonomi. Yngrebostadsrättsföreningar med redan höga avgifter står införän mer dramatiska avgiftshöjningar. Företag med stor andelnyproduktion står inför konkursrisker på grund av attmänniskor inte orkar betala de höjda hyrorna.Genom den s.k. krisöverenskommelsen avvärjdesocialdemokraterna tillsammans med regeringen ett mycketakut och dramatiskt hot mot den svenska ekonomin.Dramatiska förändringar på arbetsmarknaden kundeavvärjas och personliga konkurser för tusentals villaägareförhindras. Till det bidrog bl.a. beslutet att riva upp beslutetom sänkt kapitalskatt.Av s.k. neutralitetsskäl hade regeringen finansieratkapitalskattesänkningen med minskadebostadssubventioner till bostads- och hyresrätter. Totaltomfattade detta i bl.a. en särskilduppräkning av den garanterade räntan.Det ökade värdet av villaägarnas ränteavdrag varnödvändigt för att inte en stor grupp villaägare ochbostadsrättshavare med stora lån skulle tvingas lämna husoch hem med stora skulder som enda minne av sin bostad.Med sänkta räntor, bibehållet värde på ränteavdraget ochlåg inflation torde villaägare och bostadsrättshavare medäldre bostadsrätter nu kunna se fram mot en lugn och -- omräntorna fortsätter att sjunka -- positiv kostnadsutveckling.SABO:s analyser pekar på att hyresgäster ochbostadsrättshavare i det yngre beståndet har att väntafortsatta kraftiga hyreshöjningar inför 1994.Om bördorna ska bäras rättvist är det nödvändigt att enanalys görs för att återskapa neutraliteten mellan olikabostadsformer med hänsyn bl.a. till effekterna avkapitalskatten och de förväntade hyreshöjningarna inför1994. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av neutralitet mellan olikabostadsformer och behovet av en analys avkostnadsökningarna för olika bostadsformer .
mot · GG02Fi37 · 1992-11-12 00:00:00 — att avslår regeringens förslag till lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370),51. att beslutar om sådan ändring ikommunalskattelagen (1928:370) att grundavdragetavskaffas för inkomster över brytpunkten 1993 medavtrappning från en årsinkomst på ca enligt vad imotionen anförts,52. att beslutar att höja ATP-avgiften med 4,3procentenheter ,53. att -- om yrkande 52 avslås -- avslårregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1981:69) omsocialavgifter,54. att -- om yrkande 52 avslås -- avslårregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) omnedsättning av socialavgifter,55. att -- om yrkande 52 avslås -- avslårregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) omsärskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster,56. att -- om yrkande 52 avslås -- avslårregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:685) omändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissaförvärvsinkomster,57. att -- om yrkande 52 avslås -- avslårregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) omsärskild löneskatt på pensionskostnader,58. att -- om yrkande 52 avslås -- avslårregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:1427)om särskild premieskatt för grupplivförsäkringar m.m.,59. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat statligt ägande i banker somräddats av skattemedel och med framtida förväntadförmögenhetstillväxt,60. att som sin mening ger regeringen till kännaatt valutalånenormen skall avskaffas,61. att begär att regeringen låter utredakrispolitikens effekter på fördelningen av arbetstid och påjämställdheten mellan könen,62. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de riktlinjer för denekonomiska politiken på som förordats imotionen.
mot · GG02Fi38 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin Åtgärder för att underlätta kompetensförnyelsen iföretagenKompetensförnyelsen av arbetskraften har storbetydelse på en alltmer konkurrensutsatt marknad. Inteminst vid lågkonjunktur har många företag lagt betydanderesurser på förkovring av arbetskraften. Sådana åtgärdertorde öka företagens möjlighet att snabbt komma igång ifull produktion när efterfrågan vänder.Inte minst är behovet stort av åtgärder somunderlättar för företag att hålla kvar personal iorganisationen som man offensivt kan gekunskapsförnyelse i form av fort- och vidareutbildning.Staten kan medverka härtill bl a genom det arbetsmarknadspolitiskautbildningsbidraget. Det omfattar ett bidrag på pertimme för att täcka utbildningskostnader för arbetskraften.Vidare kan bidrag lämnas till lönekostnader med upp till 50kr till företag som istället för att permitterapersonal sätter in kompetenshöjande utbildning. Stödet kanutgå under normalt högst 6 månader. Nivån är i praktikensatt så kostnaderna delas mellan staten och företagen fördessa åtgärder.Systemet fungerar smidigt. Företagen väljer självainriktning och uppläggning av utbildningen, som därmedanpassas till behoven i skilda företag. Systemet fungerar väli sitt syfte att medverka till att företagen som alternativ tillpermittering väljer att hålla kvar medarbetare i företagetunder utbildning för att man därmed skall stå bättre rustadvid konjunkturuppgång.Utbildningsbidrag kan erhållas för företag i allabranscher. Lönekostnadsbidrag kan emellertid utgå endasttill företag inom tillverkningsindustrin.Stora delar av sysselsättningstillväxten under 80-taletskedde i olika branscher inom tjänstesektorn. Även om detockså där sker viss strukturomvandling kan av allt att dömaen fortsatt positiv utveckling av sektorn förutses ocksåunder 90-talet. Behoven av kompetensförnyelse torde varalika stora där som i industrin.Närings- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder börprincipiellt vara neutrala i den meningen att de intefavoriserar eller diskriminerar ett enskilt företag, en vissbransch eller sektor. Mot denna bakgrund framstårnuvarande ensidiga inskränkning av lönebidraget som svåratt motivera. Den bör därför avskaffas. Stödet bör varamöjligt att få del av för företag i alla branscher. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bestämmelserna omstatsbidrag till lönekostnaden under företagsanpassadutbildning skall avse anställd personal i hela näringslivet ochgenomföras med verkställighet /93,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kostnaderna för vidgningen av stödvillkoren bör täckasinom befintliga resursramar till .
mot · GG02Fi39 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin 1992/93:50 bilaga 7 föreslås att folkhögskolornaunder skall kunna anordna kompletterandeutbildningar för de arbetslösa. Antalet platser föreslås bli 5 000.Folkhögskolorna är beredda att ställa upp med sinamöjligheter, sin kompetens och sina erfarenheter av attbedriva utbildning tillsammans med vuxna medfolkbildningens pedagogiska metoder som grund.Folkbildningsrådet, som enligt SFS l99l:977 är det organsom skall fördela statsbidrag till folkhögskolekurser,agerade snabbt och konstruktivt när prop. 1992/93:50 varlagd och gick ut med en enkät till landetssamtliga 132 folkhögskolor och frågade dem omberedskapen att göra denna extra insats i form av nyafolkhögskolekurser . Av enkäten framgår attfolkhögskolorna har en hög handlingsberedskap för attstarta utbildning även för dessa grupper.I propositionen sid 16 står det: ''Beträffandeutbildningen vid folkhögskolorna bör AMS kunna lämnabidrag direkt till skolorna eller via . ''AMS har valt att fördela medlen till de 25länsarbetsnämnderna, som skall fördela dem vidare tillfolkhögskolorna. Genom att fördela bidraget vialänsarbetsnämnderna bidrar detta avsevärt till att ökabyråkratiseringen av bidraget. Folkhögskolorna har snabbtvant sig vid att statsbidragen fördelas av ,som också följer upp hur bidragen har använts. Detta skermed en mycket liten byråkrati. Folkhögskolorna är redannu i tidsnöd med planering av det utökade antalet platser.Omvägen över länsarbetsnämnderna innebär bådetidsmässigt och administrativt ytterligare en belastning. Viden konferens med representanter från i stort sett samtligafolkhögskolor var det en enhetlig uppfattning att skolornainte ville ha bidragen via länsarbetsnämnderna beroende påden utökade byråkratin och att AMS planeratverksamheten utan att ha tagit några kontakter medskolorna.Det är rent principiellt allvarligt attlänsarbetsnämnderna skall fördela statsbidrag till vanligastudiefinansierade folkhögskolekurser. och dess ansvar förredovisningen och utvärderingen av folkhögskolekursernasamt AMS/länsarbetsnämndernas uppdragsutbildningarblir ytterst oklar och komplicerad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att statsbidraget som är riktat tillfolkhögskolorna för att genomföra folkhögskolekurserfördelas direkt till skolorna eller via ienlighet med vad i motionen anförts.
mot · GG02Fi41 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin Särlösningar för avtalspensionärerPropositionen om åtgärder för att stabilisera den svenskaekonomin innehåller förslag om höjd pensionsålder.Innebörden av förslaget är i vissa avseenden oklar. Ipropositionen skriver regeringen:Det finns vidare skäl för vissa särregler med syfte attkomma till rätta med problemen vad gäller dem som inomnågra år kommer att uppnå och som vidtidpunkten för överenskommelsen mellan regeringen ochSocialdemokratiska arbetarepartiet träffat avtal med sinarbetsgivare om förtidspensionering eller varsavtalsreglerade pensionsålder enligt gällande pensionsplaninträder före ålder.Oklarheterna på dessa punkter måste undanröjas. Denrimliga tolkningen är att pensionsåldern inte höjs för demsom gått i avtalspension, men detta måste klargöras vidriksdagens behandling av propositionen. Med en strikttillämpning av den höjda pensionsåldern riskerar deberörda annars att ställas utan inkomst . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tolkningen av innebörden iförslaget om höjd pensionsålder.
mot · GG02Fi42 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93: 50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin Sänk inte biståndetI hölls i FN:s stora konferensom miljö och utveckling. En av de viktigaste diskussionernavid konferensen och under det långa förberedelsearbetetinför den har varit frågan om resursöverföring från rikaländer till fattiga.Vid konferensen nåddes enighet om att måletfortfarande är att i-länder skall ge bistånd avBNP. Det är dock få länder som har nått upp till detta mål,och någon tidsplan för när målet skall vara uppnått kundeman inte enas om.Sverige ligger över denna nivå. Vi har avsatt1% av BNI till internationellt utvecklingssamarbete. I denkrisuppgörelse som föreläggs ingår emellertiden minskning av biståndet . Biståndsramen skallminskas med nästa budgetår. Någonprecisering av vilka neddragningar som skall göras finnsännu inte. I propositionen undantas dock katastrofbiståndoch bistånd via enskilda organisationer från neddragningar.Målet är att så snart ekonomin tillåter återgå till den tidigarenivån.Den ekonomiska krisen drabbar nu hårt, och detär nödvändigt med besparingar eftersom de strukturellaunderskotten i statens budget är stora. Men ändå vill jagyrka avslag på denna besparing.Vid betonades att dethandlade om två aspekter, miljö och utveckling, ochöverföringen av resurser från rika till fattiga länder är viktigför utvecklingsmöjligheterna. Det handlar förvisso inteenbart eller ens i första hand om bistånd. Viktigare är attkomma till rätta med de orättvisa villkoren för deninternationella handeln.Viktigt är också att lyfta av skulder från , attförändra villkoren för långivning och satsningar frånVärldsbanken och andra institutioner.Men biståndet är betydelsefullt, särskilt nu när vi justskall börja förverkliga de höga ambitionerna frånRiokonferensen. Det är nu vi måste visa beslutsamhet att, igemensamt ansvar, arbeta för en bättre miljöanpassning avmänskliga verksamheter. Det sänkta biståndet i ären signal till omvärlden, en signal som säger att vi inte tarkonferensens beslut på allvar. Den försvårar för alla demsom i andra i-länder arbetar för höjda bistånd.De svåra ekonomiska problem som vi nu står inför ochsom för oss är exceptionella är ändå små jämfört medvardagen för många av de länder i tredje världen som vi nuställer allt större miljökrav på. Därför är det så viktigt attjust nu behålla biståndet på den högre nivån, men det ärockså viktigt att föra diskussioner om förändringar, som görbiståndet mer effektivt än det nu är, så att inte denekonomiska utvecklingen snedvrids i mottagarländerna.Därför bör avslå förslaget om sänkt bistånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om besparingarinom område på 1 500 miljonerkronor avseende bistånd.
mot · GG02Fi43 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin Stabilisera energipolitiken!Kanske är det den oförlösta kärnkraftsfrågan, som igrunden orsakar det kaos som kallas energipolitik. Ständigaförhandlingar mellan olika partier, ständigt nyauppgörelser, alltid lika kortsiktigt. Det är förödande fördem som ska försöka åstadkomma en ekonomiskt ochmiljömässigt hållbar och långsiktig utveckling.I krispropositionen föreslås nu att villkoren förkraftvärmeproduktionen ska försämras. Förutom attskattehöjningen ska ge staten en behövliginkomstförstärkning, så anförs miljöskäl. Kraftvärmeproduceras med fossilbränslen, en höjd skatt förväntas ledatill minskad användning av fossila bränslen. Men man måsteockså fråga sig vad som i stället kommer att användas.Det blir troligen inte biobränslen utan el från de storaleverantörerna, dvs. Därmed förblir vikärnkraftsberoende. Det är mer realistiskt att inse attfossilbränslen måste finnas ännu i vårtenergisystem. Låt oss då använda dem så effektivt sommöjligt. Kraftvärmeproduktion innebär att vi får ut både eloch värme.För de kommuner som satsat på kraftvärme enligt deförra påbuden från statsmakten blir den nya förändringenkatastrofal. Man kan bara konstatera att det på nytt behövsen genomgripande diskussion om energipolitiken. Iavvaktan på en sådan måste ändå undanta deverk som redan producerar kraftvärme från den föreslagnaförändringen. Det är inte acceptabelt att ständigt förändraspelreglerna på det sätt som sker. Det är heller inteacceptabelt att kärnkraftsavvecklingen fördröjs en enda dagmer än nödvändigt. Den föreslagna förändringen bidrar tillatt ytterligare försena avvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undantag för befintligakraftvärmeanläggningar från förslagen till lag om ändring ilagen om ändring i lagen om allmän energiskatt och lag omändring i lagen om koldioxidskatt.
mot · GG02Fi45 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin Angående F 6:s nedläggningKarlsborg är en ort och kommun som vuxit upp medförsvaret. Försvaret har varit och är basen och motorn förkommunen. Många försök har gjorts och görs för att minskakommunens försvarsberoende (antal försvarssysselsatta är1 350 eller av kommunens 3 858 arbetstillfällen) genomolika typer av satsningar på näringsliv och turism. Dessasatsningar har inte medfört någon förändring avförsvarsberoendet. Anledningen till detta är förmodligenavsaknaden av industriell tradition. Utmärkande förKarlsborg är den militära traditionen. Detta avspeglar sigockså i kommunens översiktsplan där kommunen tagitmycket stor hänsyn till den militära verksamheten.Nedläggning av F 6 får förödande konsekvenser förKarlsborgs kommun och för östra . Karlsborgskommuns existens som egen kommun äventyras.Ytterligare en effekt som en nedläggning av enViggendivision kan få, är en arbetslöshet på ett fyrsiffrigt talinom underhållsindustrin som sköter motor- ochapparatunderhåll på . Grova kalkyler visarpå minskat behov av motorunderhåll och minskatbehov av apparatunderhåll på AJ37 och S37 då en förtidaavveckling av Viggendivisionen och minskat antalflygtimmar innebär att inbyggd drifttid i motorer ochapparater tillvaratas och överförs till kvarvarandeflygplanspark. Detta drabbar förmodligen direkt VAS iArboga och FFV i samt indirekt Lintaverken iBromma och VFA i Trollhättan.Enligt vår bestämda uppfattning måste nu staten ta sittsociala ansvar för att tillsammans med kommunen arbetaför att nya arbetstillfällen skapas i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt staten har ett särskilt ansvar för attförbandsproduktionen på F 6 avvecklas i den takt som nyverksamhet tillförs ,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regeringen utreder vilka konsekvenser en förtidaavveckling av en Viggendivision får för underhållsindustrinsom sköter motor- och apparatunderhåll på ,3. att sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statens sociala ansvar för att nyaarbeten skapas i .
mot · GG02Fi54 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin I propositionens bilaga 4,, föreslåsunderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt.Satsningarna har sin bakgrund i att underhållet av statligavägar under en följd av år varit eftersatt på grund av brist påmedel. Likaså anges den rådande arbetslöshetssituationen.I ovannämnda syfte föreslår föredraganden attsatsningarna om ska användas förunderhållsåtgärder och investeringar i objekt på länsvägar ide s k traditionella skogslänen och därmed jämställdaområden.Enligt föredraganden börjar skogslänen vid Värmlandoch sträcker sig norrut. Jag vill för min del hävda att reserman genom skogs- och mellanbygderna i ellertar en flygtur över ska man finna att skogen upptarbetydande delar av landskapet. Dessa bygder är enligt minmening helt att räknas till av föredraganden angivna''jämförbara områden''.I finns riks- och länsvägar. Avdessa är hela grusvägar. I region öst ärKronobergs län det län som har den högsta andelengrusvägar. Länet är utan tvekan ett verkligt skogslän. Däravföljer att på grusvägarna går många tunga transporter varförbehovet av upprustning i form av bärighet och beläggningär stort. Därtill kommer all övrig transportförsörjning somskolskjutsar, varudistribution, arbetsresor och övrigprivatbilism.Vägarbeten kan i regel också utföras undervinterhalvåret i ett län som . Detta är inte minstviktigt när behovet av arbetstillfällen ökar. Länet hartidigare haft god sysselsättningsgrad men har snabbt nåttupp till riksgenomsnittet.Enligt uppgift från finns ett flertal objekt sommed kort varsel kan sättas igång. Något somkommunikationsministern i förslaget om ytterligareunderhållssatsningar sagt att ska ta hänsyn tillsamt möjligheterna till av arbetsmarknadsmyndigheternaanvisad arbetskraft.Utifrån de behov som ovan nämnts och utifrån de kravsom kommunikationsministern ställt i förslaget omunderhållsåtgärder på länsvägarna hemställer jag om attriksdagen i sin bedömning om skogslän och därmed''jämförbara områden'' även innefattar regionöst. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelning av anvisade medel förunderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt.
mot · GG02Fi64 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin Rättvisa i boendetRiksdagen har beslutat att försämraräntestödet med . 1,8 miljarder avdessa motiverades med att kapitalskatten skulle sänkas till . Då skulle också villaägarnasränteavdrag minskas i motsvarande utsträckning.Av rättviseskäl ansåg den borgerliga majoriteten attlandets hyresgäster skulle få motsvarande försämring, däravde 1,8 miljarderna. blir det som en följd av krispaketetingen sänkning av kapitalskatten.Alla skall har rätt att bo bra och till en rimlig kostnad.Det är såväl en rättvise- som solidaritetsfråga. Därför anservi att det ovannämnda orättfärdiga beslutet skall rivas upp.Därigenom återställs den rättvisa och neutralitet mellanupplåtelseformerna som skattereformen förutsatte. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvisa i boendet.
mot · GG02Fi65 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin Angående ändring i semesterlagenRegeringen föreslår att den lagstadgade rätten tillsemester inskränks med två dagar.Förslaget är, enligt vår mening, synnerligen orättfärdigteftersom det i stort sett endast drabbar privatanställda,oftast lågavlönade och LO-medlemmar, förslaget bör därföravvisas.Om inskränkningar i berättigad ledighet från arbeteskall göras bör detta drabba alla lika. I debatten har förslagframförts att istället slopa som helgdag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inskränkningar i berättigadledighet skall drabba alla lika.
mot · GG02Fi66 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin Arbetslivsutveckling är en ny arbetsmarknadspolitiskåtgärd som innebär att personer som uppbär a-kassa skallkunna erbjudas någon form av sysselsättning. Avsikten ärarbetslösa skall ges en möjlighet att bibehålla och utvecklasin kompetens och den sociala anknytningen till arbetslivet.Däremot skall åtgärden givetvis inte ersätta anställning ellerutnyttjas för arbete som normalt bedrivs av anställdpersonal.Arbetslöshetsersättning föreslås i propositionen utgåunder de dagar som åtgärden omfattar, dock formellt i formav utbildningsbidrag. Härigenom skapas utrymme för attutöka den tidrymd under vilken inkomsten är tryggad meddet antal dagar som arbetslivsutvecklingen pågår. En följdav propositionens förslag blir att om man har deltagit i ALUminst kommer en nya-kasseperiod att löpa, dvs. i allmänhet ytterligare 300dagar.Det framgår dock inte klart av propositionen i vilkenmån det regelsystem som i övrigt gäller förarbetslöshetsförsäkringen skall gälla också vid ALU.Deltagande i ALU skall enligt vår uppfattning varafrivilligt. Det innebär att den som tackar nej till etterbjudande om ALU därmed inte bör kunna avstängas frånfortsatt ersättning från a-kassa under arbetslöshetstiden.Däremot är det rimligt att den som efter att ha avböjt ettsådant erbjudande blir utförsäkrad från a-kassa inte står iförsta ledet för andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder omdet finns andra arbetssökande i samma situation, vilka visatett större intresse för att hålla sig aktiva underarbetslöshetstiden.Enligt det föreslagna regelsystemet skulle -- som nysssagts -- en ALU-period kvalificera för en nyperiod med full a-kassa, dvs. Enperson skulle således genom att taktiskt disponera sinamöjligheter till ALU kunna varva a-kassa med ALU och ev.beredskapsarbete under en mycket . Dettaskulle riskera att leda till en inlåsning iarbetsmarknadspolitiska åtgärder med fullt ut lika negativaeffekter som långvarig öppen arbetslöshet. Särskilt förungdomar skulle en sådan utveckling kunna få livslånganegativa effekter.Det bör därför klart utsägas att ALU inte kvalificerar ny a-kasseperiod utan endast att ersättningsperiodenförlängs med samma antal dagar, vilket förutsätterlagändring.Ett avböjande av ALU skall rimligen inte heller kunnaleda till avstängning från fortsatt a-kasseersättning underden period som kan återstå innan utförsäkring sker.Likaså är det önskvärt att olika slag avarbetsmarknadspolitiska åtgärder inte utan särskilda skälavlöser varandra direkt utan en mellanliggande period avintensivt arbetssökande.Det bör också klart utsägas att de som genomgår ALUstår till arbetsmarknadens förfogande.Det bör ankomma på utskottet att vidta erforderligalagändringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar i enlighet med vad i motionenanförts om a-kasseersättning vid arbetslivsutveckling.