mot · GF02Jo42 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Ekonomiska styrmedel i miljöpolitikenAtt värdera det ovärderligaEn samlad strategi för miljöpolitiken och de ekonomiskastyrmedlens roll i denna är nödvändig. Det regeringenpresenterar i kompletteringspropositionen motsvarar intekraven på en sådan strategi.I teorin är marknaden mötesplatsen för utbud ochefterfrågan, där konsumenten genom sitt val styrproduktionen. Men praktiken är långt från teorin.Marknaden tar ingen hänsyn till behov av rättvisa ellersolidaritet. På marknaden kan bara den göra sin röst hörd,som kan betala för sig. Därför är orättvisorna mellanjordens rika och fattiga länder och mellan rika och fattigamänniskor i de enskilda länderna enorma och ökande.Därför tas ingen hänsyn till kommande generationersintresse av god miljö och tillgång till råvaror för energi- ochindustriproduktion. Inte heller är behovet av biologiskmångfald och bevarad artrikedom bland jordens växter ochdjur något som marknaden förmår ta hänsyn till.Enligt vår mening måste en strategi för att klaramiljöproblemen ta sin utgångspunkt i marknadensbristande förmåga att på egen hand hantera miljöproblemoch bygga på insikten att samhället därför måste sätta ramaroch restriktioner för marknaden.I regeringsförklaringen uppgav den borgerligaregeringen att miljöpolitiken var ett av fyra prioriteradeområden. Men det har blivit allt tydligare i praktiken inte menar något med denna utfästelse. Dethar varit tunnsått med förslag på detta område. Den politikman i övrigt för motverkar dessutom ambitioner på detmiljöpolitiska området. Men miljöpolitiken får inte isolerasfrån politiken i övrigt. Den måste ingå som engrundläggande beståndsdel i den politiska helheten.Det finns inga enkla lösningar och vi står inför storaproblem när det gäller miljön. Vi måste nu börjahandla så att produktions- och konsumtionsmönster igrunden ändras och ingår i cykliska förlopp. Om vi skalyckas vrida utvecklingen rätt så måste vi respektera denekologiska verkligheten. Vår ekonomi måste baseras på ettoptimalt (inte maximalt) utnyttjande av de naturgivnaresurserna. Människan kan inte upphöra att bruka jordensresurser men hon kan göra det på ett uthålligt sätt. Vi måsteförändra innebörden i begreppen tillväxt och ekonomi. Demiljöpolitiska styrmedlen måste inordnas i en sådanövergripande strategi.Avgörande är om vi i grunden lyckas förändra degenerella skatte- och avgiftssystemen så att de bidrar till enpositiv utveckling när det gäller miljön. När allt kommeromkring är det kanske inte de medvetet valda miljöpolitiskainstrumenten, som påverkar miljöutvecklingen mest, utanoförutsedda konsekvenser av åtgärder som genomfördesmed helt andra syften. Därför måstemiljökonsekvensanalyser av t.ex. skattepolitikengenomföras. Därför bör också avvisa regeringensförslag till förändrad energibeskattning. Man kan intekompensera energibeskattning som missgynnar deförnybara energislagen med vackra ord om attanvändningen av fossil energi behöver minskas. Det ärhandlingarna -- inte de tomma orden -- som ger effekt. Detförslag till energiskatter man faktiskt lägger motverkar enbättre miljöanpassning och konserverar en föråldratenergislösande industristruktur. (tar uppförslagen kring energibeskattningen mer ingående i enannan motion. )bör som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförs om grunderna för enmiljöpolitisk helhetsstrategi: Marknadsmekanismernasoförmåga att tillfredsställande hantera solidaritet, rättvisaoch hänsyn till naturen kräver en aktiv samhällsstyrning.Innebörden i begreppen tillväxt och ekonomi måsteförändras så att respekt för den ekologiska verklighetenupprättas. De generella skatte- och avgiftssystemenmåste förändras så att de bidrar till en positivmiljöutveckling.Det är ett gigantiskt arbete att lägga om skattesystemet iden riktningen. Det är ett arbete som måste vara noggrantförberett och analyserat och olika aktörer måste ges rimligomställningstid. De förändringar som gjorts harendast åstadkommit marginella förändringar och osäkerhetom framtiden för berörda aktörer. Det är ett arbete sommåste sättas i relation till internationella processer.Vänsterpartiet föreslår därför att en sådan omläggning avskattesystemet närmare utreds.Inom ramen för en helhetspolitik som ovan skissatsmåste andra styrmedel fogas som komplement. De kan varaav flera olika slag. Det behövs forskning och utbildning.Det behövs information, för en mycket stor del av ansvaretför att skydda miljön vilar på enskilda människorshandlande. Val av produkter, kommunikationer och livsstili övrigt har stor betydelse. Det behövs en grundläggandelagstiftning, med tillhörande regelverk och möjligheter tillsanktioner. Det behövs myndigheter med goda ekonomiskaoch personella resurser för att få en effektiv tillsyn ochkontroll. Ekonomiska styrmedel är viktiga beståndsdelar idetta. De kan vara av flera olika slag. De kan vara positivadvs. utgå som stimulans till olika aktörer för att genomföraförändringar som gynnar miljön. De kan vara negativa, dvs.tas in som avgifter på verksamheter eller företeelser somhar negativ effekt på miljön. De kan ha formen av skattereller avgifter. Skillnaden mellan skatt och avgift bör vara attmedan skatten ospecificerat går in bland statens inkomster,så skall avgiften återföras till det verksamhetsområde somavgiftsbelagts. Tolkningen får inte göras snävare än attockså kollektiva satsningar på t.ex. forsknings- ochutvecklingsarbete kan göras med avgiftsmedel. Regeringenuttrycker sig oklart kring denna viktiga definitionsfråga.Vad som här sägs om skillnaden mellan skatt och avgift bördärför som sin mening ge regeringen till känna.Regeringen förtjänar kritik för sin helhetspolitik, menockså för bristen på konkreta förslag till ekonomiskastyrmedel. I avsnittet om ekonomiska styrmedel påmiljöpolitikens område redovisar regeringen vilka beslutsom fattats av tidigare riksmöten och regering, menkommer inte med några nya konkreta förslag utan begärbara ytterligare utredningar:Jag avser att låta systematiskt seöver möjligheten att differentiera ytterligaremiljörelaterade avgifter som kan vara av enhetligkaraktär. (bilaga 1:11 sid 8)En förändring av miljöavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel bör övervägas. måste detutredas... (bilaga 1:11 sid 10)Chefen för avser att tainitiativ till en översyn av användningen av ekonomiskastyrmedel inom transportsektorn. (bilaga 1:11 sid 14)bör få i uppgift att utreda hur ettmiljöklassystem för bensin kan utformas. (bilaga 1:11 sid18)En särskild arbetsgrupp bör kartlägga effekterna av enavfallsskatt och pröva dess lämplighet. (bilaga 1:11 sid 22)bör få i uppdrag att närmare utredahur styrmedel kan utformas för HCFC. (bilaga 1:11 sid 23)bör få i uppgift att utreda en avgifteller skatt på utsläppen av klorerade organiska ämnen frånmassatillverkning. (bilaga 1:11 sid 25)bör få i uppdrag att redovisakonkreta förslag om ökad användning av utsläppsramar.Vänsterpartiet har föreslagit olikaekonomiska styrmedel. Vi redovisar här åter aktuellaförslag och begär att ger regeringen i uppdrag attgenomföra dem.Östersjöavgift och gränsöverskridande åtgärderEnligt en genomförd internationell konferensbehövs det resurser i storleksordningen 150 miljarderkronor för att återställa . Mot bakgrund av dettaframstår de utgivna och föreslagna resurserna somhelt otillräckliga. föreslår därför att Sverigetar initiativ till att göra till en sorts ''bubbla'' närdet gäller havsföroreningar. Avsikten är att de åtgärder somger störst förbättringar ska komma till stånd så snabbt sommöjligt. Varje Östersjöland avsätter resurser till engemensam fond. Nivån på ersättningen beräknas utifrånrespektive lands ekonomiska och sociala utvecklingsnivå.Från den gemensamma fonden ansöks om resurser förinvesteringar i reningsåtgärder. För svensk del skulleavsättningen till fonden kunna finansieras bl.a. med ensärskild Östersjöavgift på verksamheter som leder tillnegativ belastning på Östersjön.Sverige har åtagit sig att halvera sina kväveutsläpp tillÖstersjön, vilket föranlett att fatta beslut omhöga krav på ytterligare åtgärder för att rena utsläppen frånkommunala avloppsreningsverk. Dessa utsläpp svarar förungefär 10--av de svenska antropogena utsläppen tillhavs- och vattenområden. Kostnaderna för tillkommandeåtgärder är höga.Det bör utredas om man i de fall där kostnaderna för enmarginell förbättring blir oproportionerligt höga, i ställetvia en miljöavgift kan frigöra resurser som kan sättas in imer kostnadseffektiva åtgärder. Sådana avgifter skullekunna kanaliseras via den ovan föreslagna fonden.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vadsom ovan anförts om att ta initiativ till Östersjöavgift ochgemensamma gränsöverskridande åtgärder.NaturresursräkenskaperVänsterpartiet beklagar att arbetet med att utvecklanaturresursräkenskaper inte getts högre prioritet avregeringen. Naturresursräkenskaper innebär i sig intelösningen på något miljöproblem, men framtagandet avsådana räkenskaper som komplement tillnationalräkenskaperna är avgörande för att miljöarbeteeffektivt ska kunna drivas vidare.Att utveckla naturresursräkenskaper är oerhörtkomplicerat. Förutom statistik och uppgifter kringförbrukningen av naturresurskapital i form av råvaror(skog, malm) behövs uppgifter om förbrukningen av denaturresurser som utgör förutsättningen för produktion(och för vår existens) som luft och vatten.Dessutom behövs underlag, som ger kunskap omorsakssambanden vid skador på naturen. Det förutsätterockså tillförlitliga data om utsläpp från olika verksamheter.Ett annat problem är att värdera miljöskador i monetäratermer. Det är bara i begränsad omfattning möjligt att göra.Eftersom utvecklandet av naturresursräkenskaper är ett sålångsiktigt arbete är det angeläget att det kommer i gångmed det snaraste och att berörda myndigheter (SNV, ) ges erforderliga resurser för dettaarbete.Också på det regionala och kommunala planet kan denhär typen av räkenskaper bli ett viktigt komplement tillannat beslutsunderlag. Lokala projekt med sådanaräkenskaper bör genomföras med statliga medel.De konkreta förslagen i propositionen inskränker sig till1,för att utveckla miljöstatistik ochnaturresursräkenskaper. Det är otillräckligt. Sammantagetberäknar vi kostnaderna för centrala myndigheter, lokalaprojekt och utökat internationellt samarbete till 5 000 000kronor för /93, alltså utöver vadregeringen föreslår.Åtgärder inom trafiksystemetFör att komma till rätta med de miljöproblem somhärrör ur transportsystemen krävs omfattande åtgärder.Fossilbränslen måste ersättas med biobränslen (etanol,metanol, vegetabiliska oljor), el-drift och hybridbilar.Transporter måste föras över till spårbunden trafik ochsjöfart. Kombisystemen måste utvecklas. Både varu- ochpersontransporter måste förändras. Det krävs enhelhetspolitik. Regeringen har dessvärre ingen. I dennahelhet är ekonomiska styrmedel viktiga delar.I glesbygd är bilen ofta det enda fungerande alternativet.Den möjliggör boende i glesbygd med bibehållen service.Biltrafikens negativa effekter är störst i tätortsregioner, därsamtidigt möjligheter till resealternativ finns. Det är alltså istorstadsregionerna som åtgärder för att minska bilismen iförsta hand bör sättas in. Därför bör drivmedelsprisernaregionalt differentieras. bör hos regeringenbegära förslag till regionalt differentieradedrivmedelspriser.Riksdagen har beslutat om miljöklasser för fordon.Vänsterpartiet föreslår att antalet klasser utökas medytterligare en för särskilt miljövänliga fordon, vilka får sinfordonsskatt minskad med i förhållande tillnuvarande klass 1. bör som sin mening geregeringen detta till känna.Miljöklassning av drivmedelI propositionen föreslås att får utredahur ett miljöklassystem för bensin kan utformas.Vänsterpartiet anser att uppdraget bör utvidgas till samtligadrivmedel och konstrueras så att man uppnår en styrandeeffekt bort från fossilbränslen. Vi föreslår också att blyadbensin förbjuds, eftersom det finns alternativ tillgängliga.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna.TransportavgiftGenom ekonomiska styrmedel kan också en kostnadföras till rätt adressat. Inom näringslivet har s.k. ''just-in-time''system genomförts i stor omfattning under senare år.Därigenom har kostnaden för lagerhållning m.m. förts överfrån företagen till samhället, som bekostar infrastrukturenoch andra kostnader som trafiken ger upphov till. Dessutomhar belastningen på miljön ökats. Den notan betalar viredan bl.a. i form av skadade skogar, markförsurning ochökade hälsoproblem. Men räkningen kommer också att fåbetalas av kommande generationer.Samhället bör återföra kostnaden till företagen på ettsådant sätt att transporter blir en resurs som man måstehushålla mycket noga med. Belastningen på miljön fråntrafiken måste minska. föreslår därför attregeringen får i uppdrag att se över om man genom någonform av avgiftsbeläggning kan återföra kostnaderna till rättadressat. Avgifterna bör återföras till transportsystemet iform av stimulansbidrag till miljöförbättrande åtgärder.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna.Avgift på avfallDå behandlade förslag från dendåvarande regeringen om den framtida avfallshanteringenföreslog en avgift på det avfall somslutdeponeras eller bränns. Vi anser fortfarande att ensådan avgift är nödvändig, dels för att snabbare styra motminskade avfallsmängder, dels för att finansiera åtgärdersom möjliggör en mer kretsloppslik avfallshantering.Avgiftsmedlen bör fonderas och göras tillgängliga för t.ex.mindre kommuner, som inom ramen för den egnataxefinansierade renhållningsverksamheten har svårt attfinansiera källsorteringssystem, komposteringssystem m.m.Vi har tidigare föreslagit nivån /ton, och nivån påavgiften bör inte understiga detta belopp. Avgiftsnivån ochnärmare konstruktion av den bör utredas mer i detalj.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna.Arsenik och kromVänsterpartiet föreslår att arsenik och krom iträskyddsmedel avgiftsbeläggs med /kg arsenik och100 kr/kg krom. Arsenik och krom har allvarliga miljö- ochhälsoeffekter. har förbundit sig att genomföralångtgående begränsningar. genomförda åtgärderhar inte gett tillräckligt resultat. bör somsin mening ge regeringen detta till känna.Miljöavgift på kylar och frysarRiksdagen har beslutat att kommunerna fr.o.m. 1januari 1995 ska åläggas att ta hand om freonet i kasseradekylar, frysar och andra s.k. frysmöbler. Det finns enmycket stor mängd freoner bundna i frysmedier ochisoleringsmaterial. Det är viktigt att nyproduktionenupphör, men det är också mycket viktigt att vi tar hand omdet CFC som finns i cirkulation. har i annatsammanhang föreslagit att tidpunkten då kommunernasansvar träder i kraft skall tidigareläggas. En miljöavgift bör därför tas ut i försäljningsledetoch användas för att påskynda ett ökat omhändertagande.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna.Destruktionsavgift på däckI förbrukas däck. Ungefär55% av dessa återanvänds inte utan hamnar på soptippareller i naturen. Vi föreslår därför att en avgift läggs pådäckförsäljningen, förslagsvis /däck. Intäkterna skaanvändas till forskning och utveckling av mer miljövänligadäcksystem och för att öka kostnadstäckningsgraden idäckåtervinningen. bör som sin mening geregeringen detta till känna.Miljöklassa el-apparaterElsnåla apparater bör gynnas framför energislösande.Hushållsapparater och andra elapparater bör därför delas ini klasser efter energisnålhet. De sämsta åläggs en avgift, debästa avgiftsbefrias och däremellan kan eventuelltytterligare klasser finnas. bör som sin mening geregeringen detta till känna.Avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedelPå handelsgödsel och bekämpningsmedel läggs delsmiljöavgifter, dels prisregleringsavgifter. Med anledning av1990 års stora spannmålsskörd höjdes prisregleringsavgiftenför att bidra till finansieringen av export avspannmålsöverskottet. Regeringen har därefter åter sänktavgiften. Ur miljösynpunkt är det olämpligt att avgifternapå detta sätt höjs och sänks om vartannat. Avgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel bör därför blirenodlade miljöavgifter och återföras till jordbruket på ettsådant sätt att minskad användning av dessa insatsvarorytterligare stimuleras. Nivån måste sättas så att negativmiljöpåverkan undviks. Regeringen bör därför snaraståterkomma med förslag till renodlade miljöavgifter.Dessutom bör kadmium i handelsgödsel inte tillåtas.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna.Miljöavgift på utsläpp av klorerade organiska ämnenTrots att frågan om avgift på utsläpp av kloreradeorganiska ämnen utretts ett antal gånger föreslår regeringennu ytterligare utredning. föreslår istället atten avgift, i enlighet med miljöavgiftsutredningens förslag idess slutbetänkande, införs. Även om utvecklingen gåttsnabbt så är klorerade organiska ämnen fortfarande ett stortmiljöhot, särskilt i . Klorerade ämnen ärsvårnedbrytbara och ansamlas i levande vävnad.Utvecklingen måste därför ytterligare skyndas på. En avgiftpå /kg adsorberbar organisk halogen (AOX) bör tas ut.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna.Militär och miljöMilitär verksamhet ger upphov till många miljöproblem.Det faktum att krig i sig är så fruktansvärda och förödandehar kanske gjort att miljöproblemen i övrigt i militärasammanhang kommit i skymundan. En strävan tillnedrustning utesluter emellertid inte att krav påmiljöanpassning måste ställas på den befintliga militäraverksamheten. Det får förutsättas att militär ochanslagsgivande myndigheter har ett kostnadsansvar somleder till att miljöavgifter kan få styrande effekt även inomdetta område. föreslår därför att regeringenfår i uppdrag att analysera de militära verksamheternasmiljöeffekter och lämna förslag till miljöavgifter på militäraverksamheter. Så bör t.ex. militärt flyg inte undantas frånmiljöavgifter på bränslet. bör som sin mening geregeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grunderna för en miljöpolitiskhelhetsstrategi,2. att hos regeringen begär en utredning omgrundläggande omläggning av skattesystemet i enlighet medvad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om definition av skatt resp. avgift påmiljöområdet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ till åtgärder för attåterställa ,5. att till bidrag till miljöarbete för budgetåret1992/93 anvisar . utöver vad regeringenföreslagit eller således . utöver vad sombeslutats av vid behandling av proposition1991/92:100 bil.14,6. att hos regeringen begär förslag till regionaltdifferentierade drivmedelspriser,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöklasser för fordon,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöklassning av drivmedel ochförbud mot blyad bensin,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återföra transportkostnadertill rätt kostnadsställe,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgift på avfall,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgifter på arsenik och krom iträskyddsmedel,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om destruktionsavgifter på s.k.frysmöbler,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om destruktionsavgifter på däck,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöklassning av elapparater,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om renodlade miljöavgifter påhandelsgödsel och bekämpningsmedel,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot kadmium ihandelsgödsel,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgift på utsläpp av adsorberbarorganisk halogen (AOX),18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöavgifter på militärverksamhet.