ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02L706 · 1992-01-27 00:00:00 — fattade beslut om nylivsmedelspolitik. I samband med detta föreslogVänsterpartiet att stödet till de ideellakonsumentorganisationerna skulle förbättras. Förslagetfick stöd och beslutade att två miljoner kronorper år ska anvisas som stöd till verksamheter som ökarkonsumenternas inflytande över livsmedelsproduktion,distribution och handel. Det var ett positivt beslut, menbeloppet är för litet. föreslog etthögre belopp och vår bedömning har inte ändrats sedandess.Omställningen av det svenska jordbruket ochförändringar inom livsmedelssektorn i övrigt gör detnödvändigt att konsumenterna även fortsättningsvis viaolika ideella organisationer aktivt kan bevaka och påverkautvecklingen.Till detta kommer den snabbt ökandeinternationaliseringen när det gäller handeln medlivsmedel. Det kommer att bli heltnödvändigt med ett starkt utökat internationellt samarbeteinom konsumentrörelsen. För denna verksamhet behövsökade resurser.Det finns många olika typer av konsumentsamarbetesom behöver stödjas. Det gäller att hävda kvalitetskravennär det gäller importerade livsmedel. Det är angeläget attskaffa kunskaper om de lagar och regler som gäller i deländer vi importerar ifrån. Det behövs möjligheter attsprida information i och i andra länder ommiljöskydd, kvalitet m m när det gäller livsmedel. Det kanbli nödvändigt att kontinuerligt samarbeta i ett sekretariat.Det är därför nödvändigt att anslaget till de ideellakonsumentorganisationerna under de närmaste årentrappas upp. För /93 bör därför beloppethöjas till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt till stöd till konsumentorganisationer /93 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit eller således .
mot · GF02L707 · 1992-01-27 00:00:00 — Livsmedelsdebatten i vårt land kännetecknas numera avkvalitetsfrågor mera än kvantitetsfrågor. Jämfört med storadelar av världen är vi i så privilegierade att rikligtillgång på mat anses som en självklarhet. Debatten har istället kommit att handla om livsmedlens kvalitet, hur dehar framställts och vilka tillsatser som använts vidberedningen, men också om kostsammansättningensbetydelse för hälsa och välbefinnande.Målet för svensk livsmedelspolitik är att konsumenternaskall kunna köpa livsmedel av god kvalitet till rimliga priser.För att underlätta för konsumenterna i valet mellan olikaprodukter har bl.a. lagstiftats om innehållsdeklaration vadgäller ingredienser och tillsatser och om s.k. jämförpriser.Därtill finns flera rekommendationer ochöverenskommelser med livsmedelsbranschen bl.a. ommärkning av fett- och sockerinnehåll samt om att angeursprungsland för frukt och grönsaker.I enlighet med propositionen om livsmedelskontrollbeslöt att märkning medursprungsland skall ske på alla färdigförpackade livsmedelfr.o.m. 1 januari 1992.Allt detta är mycket bra men med enkla medel skulle detkunna göras ännu bättre. Gatt- och EG-anpassning gör attvi kan förvänta oss mer importerade livsmedelsprodukter iaffärerna. Detta är för konsumenterna i huvudsak positivteftersom det troligen kommer att ge billigare livsmedel. Detär emellertid viktigt att kunden alltid får information omvarifrån ett livsmedel kommer. För många människor är detviktigt att gynna de lokala odlarna eller att köpa svenskt.Det gäller naturligtvis även de livsmedel som inte ärfärdigförpackade.För lösförsäljning av frukt och grönsaker finns enöverenskommelse med branschen om att produktionslandetskall anges. Det vore bra om även andra livsmedel som säljsöver disk omfattades av kravet om ursprungsmärkning. Detstår ju oftast en lapp med priset på instucket i köttstycket icharkdisken. På den skulle det väl också kunna anges omfläskkotletten kommer från en svensk eller polsk gris. Attkunden -- om han/hon kommer på det -- kan fråga enexpedit räcker inte. Det är enligt vår mening rimligt att ävenköttet, osten och andra livsmedel som allt oftaresäljs över disk märks med ursprungsland.Dessa ändringar i livsmedelslagen kommer att gesvenska konsumenter en bättre varuinformation i en alltmerinternationaliserad livsmedelshandel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att tillägg görs i livsmedelslagen såatt också livsmedel som säljs ''över disk'' omfattas av kravetpå märkning med ursprungsland.
mot · GF02L708 · 1992-01-27 00:00:00 — Ett arbete för att bygga upp ett gemensamt nordisktmiljömärkningssystem pågår. I drivs detta arbete avSIS, . har utsetts för att leda arbetet.Hittills har arbetet inte varit framgångsrikt. Det har gåttmycket sakta och verksamheten har misskrediterats ochtappat i trovärdighet genom att Industriförbundets ochGrossistförbundets företrädare i miljömärkningsstyrelsensatt sina egna partsintressen före miljöns.Man har genom påtryckningar försökt få en avkommitténs sekreterare avskedad, därför att han varitkonsult åt en miljöorganisation. Man har försökt få in andrakriterier än de miljömässiga.Till de ovan uppräknade problemen kommer det faktumatt regeringen i sin budgetproposition anvisar 3 000 000 krför det fortsatta arbetet, medan Miljömärkningsstyrelsenansökt om mot bakgrund av att arbetet numåste bedrivas extra intensivt.Regeringen visar stor brist på intresse förkonsumentfrågorna och miljöskyddet genom att reduceraanslaget med hälften.Ur konsumentperspektiv är det mycket angeläget meden effektiv och trovärdig miljömärkning, som baseras påmiljökrav. Den nuvarande situationen är därföroacceptabel. Miljömärkningsarbetet måste intensifierasoch förändras.För att komma till rätta med problemen föreslår viföljande:1. Miljömärkningsstyrelsens sammansättning förändrasså att miljöskyddsaspekterna väger tyngre. Utan en sådanförändring kan det fortsatta arbetet inte få trovärdighet hoskonsumenterna. och Grossistförbundethar genom sitt agerande missbrukat möjligheten tillsamarbete.2. Systemet för finansiering av verksamheten ses över.Den nuvarande konstruktionen, med avgiftsfinansiering,fungerar uppenbarligen inte.3. avvisar regeringens neddragning avanslaget för /93 och anvisar avmiljömärkningsstyrelsen begärda . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändradsammansättning av miljömärkningsstyrelsen i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till nykonstruktion av finansieringssystemet för miljömärkning,3. att till bidrag till miljömärkning avprodukter för /93 anvisar 3 900 000 kr.utöver vad regeringen föreslagit eller således .
mot · GF02L709 · 1992-01-27 00:00:00 — Resegarantier för ungdomsutbytes- organisationerna har uppmuntrat internationelltungdomsutbyte och insett fördelarna med att ungamänniskor tar sig ut i världen på olika sätt för att skaffa sigolika erfarenheter. Det finns ett antal organisationer somsysslar med internationellt ungdomsutbyte . Det är alltfrån politiska ungdomsförbund till professionellautbytesorganisationer som har som sin huvudsakliga uppgiftatt förmedla ungdomsutbyten ut i världen.I kommerskollegiums tolkning av den resegarantilagsom finns (SFS 1972:204 med ändringar SFS 1985:859,SFS 1986:1162, SFS 1988:204) används en generellklassificering av sällskapsresa och arrangör (punkterna 2och 3). Detta innebär för mindre, ideella organisationerutan likviditet att ungdomsutbyte omöjliggörs enligt lagen.Garantier måste ställas för hela paketresepriset om enelev åker med en organisation, trots att flygbolaget har sinegen garanti (IATA-anslutet) och den enskilda eleven haren ombokningsbar biljett i sin egen hand.I många fall ordnar organisationer, framför allt småungdomsorganisationer, resor och utbyten med sammalångsiktiga mål som regeringen uttryckte i sin proposition,utan att ställa resegarantier och följaktligen också ovetandeom att lagen överträds. Är det rimligt att stoppa med denhanden och puffa på med den andra i samma fråga? Dettahårda ekonomiska krav ställs på organisationer som sysslarmed utbyte och är definitivt hämmande för mängden avutbyten med utlandet.Att resegarantin skall utgöra ett konsumentskydd är inteatt ifrågasätta. Behovet av detta uttrycks också iregeringens proposition men huruvida resegarantin utgördet mest praktiska för ungdomsorganisationer som sysslarmed internationellt ungdomsutbyte kan verkligenifrågasättas. Det finns många andra sätt att garantera dentypen av resor och ungdomsutbytet kanske skulle behöva enegen behandling för att slippa likställas med charterresor.Detta sker trots att regeringen i propositionen ominternationellt ungdomsutbyte /91:78 uttrycker viktenav att ungdomsutbytet utvidgas och möjliggörs för så mångasom möjligt och framför allt missgynnade grupper. Meddetta som bakgrund borde resegarantilagen ses över mednämnd proposition och dess innehåll som utgångspunkt.Målsättningen bör vara att underlätta ekonomiskt förungdomsorganisationer och andra mindre, ideellaorganisationer som sysslar med ungdomsutbyte. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tolkningen av SFS 1972:204med ändringar SFS 1985:859, SFS 1986:1162, SFS 1988:204ses över med hänsyn till främjandet av internationelltungdomsutbyte,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ungdomsorganisationer somsysslar med internationellt ungdomsutbyte ges störremöjlighet att befrias från att ställa resegarantier enligtresegarantilagen.
mot · GF02L710 · 1992-01-27 00:00:00 — Extrapriser har varit föremål för diskussioner sedanmitten av . utfärdadetillsammans med handeln riktlinjer, vilka började tillämpas1978. Reglerna innebär i korthet att termen ''extrapris''och/eller röd prismärkningslapp endast får användas omvaran ingår i det ordinarie sortimentet, om varan har ettordinarie pris, om nedsättningen är och omnedsättningen varar . Enligt ett beslut avmarknadsdomstolen skall dessutom jämförpriser angestillsammans med extrapriser vid centrala samaktiviteter.Extrapriserna har kommit att bli den helt dominerandeformen för priskonkurrens inom dagligvaruhandeln. Enligten SPK-undersökning (Extrapris på livsmedel. Bilaga tillSOU 1987:44, LMU) beräknades ungefär en tredjedel avförsäljningen 1987 ske tillextrapris.Vissa varugrupper, t.ex. mjölk, omfattas sällan avextrapriser. Andra varugrupper säljs ständigt till extrapris.År 1986 såldes av all grillkorv till extrapris.Även andra varugrupper hade extrapriser på långt över50%. För sådana varugrupper är det alltså snarare''extrapriset'' som är det ordinarie priset. Andra former avtillfälliga prisnedsättningar förekommer också, t.ex.julskinka, skaldjur och överskott av köttvaror.Extrapriser innebär att varorna måste märkas om meddet nya priset. Kostnaden för artikelprismärkninguppskattas till några . Detmotsvarar enligt Konsumentberedningens beräkningarcirka och person. Extraprismärkningenkostar en och en halv gång så mycket.Enligt LMU kan extraprissystemet ses som ettnollsummespel. SA/VA och extrapriser kan å ena sidan varaett effektivt medel att öka försäljningen. Å andra sidan blirföljden av den stora omfattningen av extrapriser storasvängningar i marknadsandelar för enskilda varor, somemellertid på tar ut varandra, eftersom de flestaparter på marknaden utnyttjar detta konkurrensmedel påsamma sätt och i samma omfattning. SA/VA-aktiviteternaoch extrapriserna blir därmed som ett nollsummespel däringen i längden vinner mer än någon annan.Slutsatsen måste bli att ingen tjänar på extrapriserna;inte handeln, inte konsumenterna. Extraprissystemet bördärför förbjudas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om extrapriser.
mot · GF02L711 · 1992-01-27 00:00:00 — Frågan om lagstiftning mot könsdiskriminerande reklamhar diskuterats under många år.Näringslivets etiska råd mot könsdiskriminering ()har åtagit sig att sanera reklamen utan lagstiftarnasinblandning.Resultatet är tyvärr klent. Detta beror till stor del på attmånga som producerar reklammaterial står utanför . Intresset hos dessa företag att vidta s.k.egenåtgärder är i många fall obefintligt.En nämnd som endast består av näringslivetsrepresentanter saknar offentlighet. Det minskarmöjligheterna till utvärdering och insyn i verksamheten.Det är oförenligt med dagens syn på jämställdhet attkvinnor eller män i marknadsföring beskrivs på ett sätt somstrider mot kravet på mänsklig värdighet och principen omde enskilda människornas skilda värde och rättigheteroavsett kön. Detta gäller både kränkande avbilder ochnedvärderande framställning i text.Det förslag mot könsdiskriminerande reklam somöverlämnades till den förra regeringen och somremissbehandlades omkring tillstyrktesvid remissbehandlingen av bl.a. , , ,, , LO och TCO.Regeringen bör återkomma till medförslag om lagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den tillriksdagen återkommer med förslag om lagstiftning motkönsdiskriminerande reklam.Stockholm den 24 januari 1992Inga-Britt ()()()()()
mot · GF02L715 · 1992-01-27 00:00:00 — Fr.o.m. kommer prisinformationslagen(SF S 1991:601) att gälla. Den föreskriver, i 11 §, att prisetvid självbetjäning skall anges på varan eller dessförpackning.Konsumenterna har rätt att begära klar, lättillgänglig ochadekvat prisinformation. Detta krav bör tillgodoses genomlagstiftning. Däremot bör lagstiftningen inte vara onödigtdetaljerad eller vara skriven på ett sätt som skapar extrakrångel för handlarna och fördyrar för konsumenterna ionödan.11 § prisinformationslagen upphäver de enskildahandlarnas frihet att själva avgöra hur prisinformationenskall ges. Därmed upphävs också konsumenternasmöjlighet att, genom sitt val av livsmedelsbutik, påverkahur de vill att prisinformationen skall vara utformad. Denfår bara ske på ett enda sätt.Ett avskaffande av 11 § medför inte att det skulle blinågon laglöshet eller anarki på området. Det skulleinnebära att prisinformationslagens krav i övrigt kommeratt gälla även för dagligvaruhandeln. Det innebär att prisetkommer att vara tillgängligt för konsumenten, antingengenom prismärkning av själva varan eller genomhyllkantsetikett eller skylt i anslutning till varan.Prisinformation skall vara ett konkurrensmedel. Pris,service, kvalitet och öppethållandetider anpassas avhandeln efter konsumenternas önskemål. Det borde varaen självklarhet att det förhöll sig likadant medprismärkningen.Under har det skett storaförändringar inom dagligvaruhandeln. Dessa förändringarhar varit både till handelns och konsumenternas fördel. Detutvecklas tekniska lösningar som både underlättarpersonalens arbete i butikerna, förbilligar varuhanteringenoch anpassas efter kundernas krav. Prislappstvångetinnebär stora risker att ett gammalt system konserveras.Staten bör undvika att lägga på handeln uppgifter sominnebär ökade kostnader för konsumenterna. För ytterst ärdet alltid konsumenterna som får bära kostnaden för alltsom fördyrar. Det är ganska ironiskt att , för attskydda och hjälpa konsumenterna, har beslutat om tvång påprislappar (vars preferens som informationskälla förkonsumenterna i jämförelse med andraprismärkningsmetoder är minst sagt diskutabel), vilket fårtill följd att konsumenterna i själva verket drabbas av ökadekostnader.Förutom att den obligatoriska prislappsmärkningenfördyrar för konsumenten genom den extra kostnad somden innebär, är den också konkurrensbegränsande och ökarprisstelheten.Det är inte bara företrädare för handeln som harframhållit detta, utan också de konkurrensvårdandemyndigheterna NO och SPK.Genom bestämmelsen missgynnas detaljhandlare iförhållande till ''pallförsäljning'', där tvånget påprislappsmärkning av varje enskild vara inte finns. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar upphäva 11 §prisinformationslagen.
mot · GF02L716 · 1992-01-27 00:00:00 — I liksom i är konsumenterna medvetnaom hygien och hälsa. har vi i vårt land kunnatfölja hur en lag tillämpats och tolkats olika av byråkrateroch personer med olika sunt förnuft.Verkligheten är att hygieniskt sköts lantgårdarna påett mycket omsorgfullare sätt än . Detta börman ta hänsyn till.Försäljning av opastöriserad mjölk skall kunna medgesav kommunens miljö- och hälsovårdsförvaltning. Det ärsedan upp till konsumenten, på samma sätt som i ,att välja den mjölk som han eller hon tycker om.Minska förmyndarmentaliteten i vårt samhälle. Låt den som vill producera opastöriseradkonsumtionsmjölk göra det. Låt den som vill drickaopastöriserad mjölk göra det.Opastöriserad mjölk får säljas direkt vid gårdenmen inte via butiker.Det är tid att anpassa lagstiftningen till de regler somgäller på andra platser i . Inga medicinska bieffekterhar uppstått där och kommer med samma regler inte attbehöva inträffa i vårt land.Ge våra kreativa bönder en ny start med en lagstiftningi tiden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att opastöriserad mjölk bör fåsäljas genom olika distributionskanaler,2. att kommunen självständigt bör få utfärdaskötselregler för produktion och distribution avopastöriserad mjölk,3. att kommunen bör bli högsta beslutande instans förfrågor rörande opastöriserad mjölk.
mot · GF02L720 · 1992-01-27 00:00:00 — Det har blivit allt vanligare attbensinstationerna underlåter att skylta aktuellt bensinpris.Denna bristande information medför att bilisterna mångagånger svävar i okunnighet om det bensinpris somm gäller.Ofoget att underlåta prisskyltning har tilltagit alltmer, ochtycks följa en utstuderad plan.Från att ha börjat i liten skala i västra har''projekt utebliven prisskyltning'' spritt sig över landet.Bensinstationerna plockar nu ner prisskyltarna och ersätterdem i stället med uppgifter om vilka kontokort som ärgiltiga på stationen ifråga. Den uteblivna prisskyltningengör att konsumenterna får allt svårare att skapa sig en bildav prissättningen, prisjämförelser mellan olikabensinstationer försvåras. På en station där prisskyltninginte förekommer öppet återstår bara möjligheten att gå inpå stationen före tankning och fråga om aktuellt bensinpris.Detta fungerar emellertid endast under förutsättning attstationen ifråga är bemannad. I annat fall redovisas aktuelltbensinpris först sedan sedlar matats in i sedelautomateneller kontokortet förts in i kontokortsautomaten ochbensinpumpen startats.Det borde vara en självklarhet att konsumenterna,bilister, klart och tydligt på skyltar upplyses om depå bensinstationen aktuella bensinpriserna. Paralleller kandras till den debatt som vi tidigare haft omlivsmedelsbutikernas prismärkning, huruvidahyllkantsprismärkning skulle vara tillräcklig eller om varjevara även fortsättningsvis ska prismärkas. Det märkligamed bensinstationernas nya agerande är att de m a o ävenfrångår det som kan liknas vid hyllkantsprismärkning. Ingetpris överhuvudtaget redovisas för konsumenten. Dettamåste tolkas som om bensinkonsumenterna skagöras helt prisomedvetna. Genom öppen konkurrensskapas lägre bensinpriser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att bensinbolagenåläggs att tydligt skylta aktuella bensinpriser så att korrektprisinformation ges och prisjämförelser underlättas förriktig konkurrens.
mot · GF02L721 · 1992-01-27 00:00:00 — finns det ett antal organisationer som sysslar medinternationellt ungdomsutbyte. Det är allt från politiskaungdomsförbund till professionella utbytesorganisationersom har som sin huvudsakliga uppgift att förmedlaungdomsutbyten ute i världen.Kommerskollegiums tolkning av den resegarantilag somnu finns försvårar dock ungdomsutbytesverksamheten. Förmindre ideella organisationer utan likviditet omöjliggörsungdomsutbyte. Garantier måste ställas för hela paketprisetom en elev åker med en organisation, trots att flygbolagethar sin egen garanti och den enskilde eleven har enombokningsbar biljett i sin hand.Resegarantin skall utgöra ett konsumentskydd och detär bra. För att inte denna garanti skall få orimligakonsekvenser för ungdomsutbytesverksamheten måste manfinna andra sätt att garantera den typen av resor som häravses. Resegarantilagen borde därför ses över i syfte attunderlätta för ungdomsorganisationer och andra mindreideella organisationer som sysslar medungdomsutbytesverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till justering iresegarantilagen så att det internationella ungdomsutbytetunderlättas.
mot · GF02L801 · 1992-01-27 00:00:00 — Upphovsrättsligt skydd för folkmusik Upphovsrättslagstiftningen är avgränsad på ettsådant sätt att folkmusiken utesluts. Lagen bör vidgas så attgenren tillförs upphovsrättsmedel i samma utsträckningsom andra musikgenrer.Sedan 1978 finns det en överenskommelse med vissaanvändare om ett frivilligt årligt bidrag till Svenskfolkmusikfond. Detta bidrag uppgår enbart till en bråkdelav ersättningen som skulle utbetalas om folkmusiken hadeett likvärdigt upphovsrättsskydd som annan musik.Det är svårt att acceptera särbehandlingen avfolkmusiken. För oss motionärer framstår den sedan 1982existerande modellagen utarbetad av () inom för skyddav traditionella kulturformer, som ett bra första riktmärke.Vi kan inte se några som helst svårigheter att appliceraUNESCOs modellagstiftning på svenska förhållanden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den nuvarande lagstiftningenom upphovsrätt bör kompletteras med regler som skyddartraditionell musik.
mot · GF02L802 · 1992-01-27 00:00:00 — STIM-avgift för sång- och musikframförande i gudstjänster -- Svenska Tonsättares InternationellaMusikbyrå -- är en intresseorganisation och fungerar som enlänk mellan upphovsmännen och musikanvändarna somspelar musiken offentligt.Alla musikanvändare är skyldiga att rapportera sinmusikanvändning till som i sin tur begär ersättningför den spelade musiken å upphovsmännens vägnar.Det är i det omfattande arbetet med upphovsrättslagensom även kyrkornas musik blivit föremål för utredningensintresse. har den vanliga gudstjänstmusikenundantagits enligt det undantag som finns i den nuvarandelagens paragraf 20: ''Verk som är utgivet må framförasoffentligt vid gudstjänst eller undervisning. Utgivet verk måock framföras offentligt vid tillfälle, där framförande avsådana verk ej är det huvudsakliga samt tillträdet äravgiftsfritt och anordnandet sker utan förvärvssyfte. ''I det nya lagförslaget finns inte undantaget med. I ställetföreslår man ''att det inte längre ska vara tillåtet att frittoffentligen framföra skyddade verk vid gudstjänst och attden gällande inskränkningen bör upphävas''.Allt konstnärligt skapande är ju skyddat genomupphovsrättslagen, även sångtexter och musik, men det nyaär att även församlingens vanliga gudstjänster ska''bevakas'' av STIM.Föreningen , , och Föreningensvenska kompositörer av populärmusik, Skap, har krävt atttonsättarna ska få ersättning för musik som spelas ikyrkorna.I detta sammanhang kan nämnas att viss del avkyrkomusiken är avgiftsbelagd. Redan nu finnsett avtal mellan kyrkorna och som gällermusikframträdanden, som t ex konserter och musikcaféer. Vid sådana tillfällenbetalar kyrkorna avgift till centralt via samfunden.Även kyrkokonserter som arrangeras tillsammans med deolika studieförbunden är avgiftsbelagda.Att utöver detta även avgiftsbelägga musik som framförssom komplement till det huvudsakliga innehållet i ettgudstjänstsammanhang skulle vara olyckligt och leda till enenorm byråkrati. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att musik som framförs somkomplement i en gudstjänst skall undantas från STIM-avgifter.