mot · GF02Ub550 · 1992-01-27 00:00:00 — Flera sjukdomar, både fysiska och psykiska, visarsamband mellan tiden och årstiden. Både iSverige och internationellt forskas det kring hur ljus ochmörker påverkar människan. Forskningens samladeerfarenheter pekar på att människor på nordligarebreddgrader befinner sig i en betydligt större riskzon förhöst- och vinterdepressioner än människor på södra delenav jordklotet.I trakter där vintern är lång och mörk visarundersökningar bland annat att antalet årstidsbundnadepressioner är mycket stort.Rent vetenskapligt handlar det om hur ljus och mörkerunder dygnets och årstidernas växlingar påverkar kroppenshormonbalans.Alla individer är mer eller mindre känsliga. Vissa får intenågra som helst känningar medan andra kan få svåradepressioner. Vissa människor fungerar något så närförutom att de känner sig trötta och hängiga.Vissa människor är extra känsliga för konstgjordbelysning och mår inte bra av att sitta i fönsterlösa rum ocharbeta. Många kontorsrum har inte fönster och detkonstgjorda ljuset kan i sig ha negativa effekter påvälbefinnandet. Många lysrörs ljus har felaktigt spektrumoch stämmer inte med vårt öga. Det ohämmadelysrörsljuset borde i varje fall komma från glödlampor ochlysrör med ljusflöden mer anpassade till våra ögon. Bra ochriktig arbetsbelysning är mycket viktig och påverkar detallmänna hälsotillståndet samt stärker immunförsvaret. Ettförsök från en engelsk skola under ledning av psykiaternWayne har visat att så är fallet. I tre av skolansklassrum lät han installera ny och bättre belysning. Efternågra månader hade sjukfrånvaron bland eleverna minskatpåtagligt hos de elever som arbetat i rummen med denbättre belysningen. De var betydligt friskare än sina övrigaskolkamrater där sjukfrånvaron var65% högre.En forskargrupp inom vidLunds tekniska högskola redogör för att arbete i konstgjortljus, utan den variation dagsljuset ger, sätter igångproduktionen av sömnhormon även om det är mitt pådagen. För att kompensera sig anstränger sig kroppen litetextra; produktionen av stresshormon ökar och människorblir på en gång trötta och stressade. kan det dåfinnas för litet sömnhormon kvar i kroppen. Då blirkroppen orolig och tröttheten ännu mer märkbar nästa dag.Forskargruppen undersöker bl.a hur bättre arbetsbelysningkan motverka vintertrötthet.På i bedrivs forskning ochförsöksverksamhet med ljusbehandling mot depression.Försöken har fallit väl ut och man har konstaterat att förmänniskor med vinterdepressioner har ljusterapi oftaframstått som en klart bättre behandlingsmetod änpsykofarmaka.Nya resultat av depressionsbehandling har visat attstarkt artificiellt ljus har fysiologiska effekter på människor.Vid har man framgångsrikt behandlatdeprimerade patienter med ljus och kunnatnormalisera störda hormonella dygnsrytmer.Forskningsresultaten baseras på nya metoder somutvecklats inom den moderna vetenskap som behandlarbiologiska rytmers effekt och som kallas för kronobiologi.Rätt utnyttjande av artificiell belysning och dagsljus ärfolkhälsofrågor som bör motivera ett nationelltforskningscentrum, gärna i samarbete med nordiska ocheuropeiska forskare. Ett sådant ljusforskningscentrum börinnefatta alla svenska universitet och högskolor som kanoch vill bidra med metodutveckling och kunskap. Vid S:tGörans sjukhus i finns bl.a vetenskapligkompetens, mångårig, dokumenterad erfarenhet ochlaboratorium för analyser på området. Vi anser att det kanvara lämpligt att förlägga ett nationelltljusforskningscentrum dit. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett nationelltljusforskningscentrum.