mot · GF02Ub463 · 1992-01-27 00:00:00 — Studenthälsovården har haft en avgörande betydelse förde svenska studenternas hälsosituation. Utan tvekan kanman säga att studenthälsovården genom sitt förebyggandeoch behandlande arbete varit såväl samhällsekonomisktlönsam som bra för studenternas välbefinnande. Det finns hos studenthälsovården en sakkunskap omstudenternas hälsotillstånd som inte kan ersättas av denövriga hälsovården. Ofta kan studenternas hälsa direktrelateras till den studiesociala situationen, och om dennabesitter studenthälsan ofta en unik sakkunskap.Studenthälsovården har tidigare organiserats medstudentkårerna som huvudman. I samband medbudgetpropositionen har regeringen valt att ge detstatliga anslaget till högskoleenheterna i stället för att ge detdirekt till studentkårerna som varit den normalaproceduren. Vidare räknas anslaget upp med . samt föreslås enligt budgeten ingå i det s.k. LIF-anslaget.I dag sker finansieringen av studenthälsovården delsgenom ett statsbidrag som omfattar ungefär ca . per student (inkluderat ett motionsbidrag somfördelas av riksidrottsförbundet), dels också genomstudentkårerna (som får sina pengar genom detvångsmässigt anslutna medlemmarna). Studentkårernasinsats varierar självklart beroende på lokalaomständigheter, men som mest uppgår den till . och 10öre per student.Dessa statsanslag är oerhört små om man jämför medsåväl företags- som skolhälsovård. För att ta ett konkretexempel kan man konstatera att statshälsan för varjehögskoleanställd under föregående budgetår disponerade276 kr. i statsbidrag.Frågan ter sig då naturlig om man kan jämförastudenthälsan med företagshälsovård? Enligt SOU1990:105 ''Studenten och tvångsanslutningen'' kanförhållandet stat--studerandehälsovård beskrivas på dettasätt: ''Studerandehälsovården är en företagshälsovård. Detfinns inga andra grupper i samhället som i anställning ellerutbildning har en så oförmånlig situation ifråga omföretagshälsovård som de studerande vid den statligahögskolan. ''Helt uppenbart krävs en förstärkning av de statligaanslagen till studenthälsovården. Det långsiktiga målettorde vara att studenthälsan i anslagshänseende jämställsmed de hittillsvarande reglerna för företagshälsovårdensamt att ansvaret för studenternas hälsovård övergår frånkårerna till lokala stiftelser i enlighet med vadobligatorieutredningen (SOU 1990:105) förespråkar. Omen sådan reform skulle genomföras skulle kostnadernauppgå till ca 53 milj.kr. (beräknat på 190 000 studenter à . och år).På kort sikt och i det trängda budgetläge som råderverkar denna nivå svår att uppnå. Det är dock viktigt att slåvakt om det nuvarande anslaget, så att inte än mer avkostnaden läggs över på studenterna som defråntas det formella huvudmannaskapet.Om ett sådant läge, med mindre statsanslag ochfråntaget huvudmannaskap, skulle uppstå finns detanledning att tro att studenterna inte är beredda att öka sittstöd till studenthälsovården. I stället kommer man troligenhävda att hälsovård för studenter är ett samhällsansvar,vilket skulle leda till större kostnader för övriga sjukvården.Regeringens förslag i budgetpropositionen innebär attstatsbidraget för studenthälsan höjs med . Denna höjning är otillräcklig då den varkentäcker den generella löne- och prisuppräkningen eller tarhänsyn till det ökade studentintaget. I realiteten innebär detalltså en nedskärning per student.Att slutligen fördela pengarna via LIF-anslaget innebäratt de lokala högskoleenheterna vid brist på resurser kanbörja använda undervisningsresurser till studenthälsan. Detär viktigt att slå vakt om anslaget till undervisningen pålokala linjer och fristående kurser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar överföra beloppet förstuderandehälsovården från kontot för LIF-anslag till ettseparat konto att användas endast till studerandehälsovård,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studerandehälsovårdensresursbehov och huvudmannaskap.