ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Fö10 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 Ökat sambruk av resurser mellan civila och militäramyndigheter och mellan statliga myndigheter och privataintressenter är positivt och leder till effektivareresursutnyttjande och därmed en totalt sett billigareverksamhet.Ett positivt exempel på sådant samnyttjande ärregeringens beslut om att lokalisera kustbevakningensflygkustposteringar till bl a 12. helikopterdivisionen påSäve.Beträffande marinens ubåtsjaktflygplan kanmotsvarande sambruksvinster uppnås.För närvarande finns planet stationerat på iavvaktan på genomförandet av det s.k. Tullingeprojektet.Nu föreslår ÖB och regeringen emellertid att inriktningenpå detta projekt ändras. Detta innebär bl a att 11.helikopterdivisionen skall vara kvar på och attkustbevakningens regionledning ost lokaliseras till Muskö.Både och saknar dock möjligheter förbasering av flygplan.Genom att basera ubåtsjaktflygplanet på kansamutnyttjande mellan marinen (12. Marinen och kustbevakningendisponerar samma typ av flygplan (), och därmed kanmed fördel 12. helikopterdivisionens redan utbildadepersonal (tekniker, piloter och operatörer) utnyttjas.Dessutom kan uppläggning av reservdelsförråd ske på ettekonomiskt bra sätt. Genom en sådan minimering avkostnader, och redan gjorda investeringar iubåtsjaktflygplanet, bör detta kunna bibehållas ochutnyttjas som en viktig del i ubåtsskyddsfunktionen underåtminstone den av regeringen föreslagna perioden (1992--1997) och med en planeringsinriktning på den därpåföljande 5-årsperioden.Regeringen anför i propositionen (sid. 59) att innan enavveckling av ubåtsjaktflygplanet sker, skall möjligheternatill sambruk prövas ytterligare. Enligt min uppfattningbehövs inga nya utredningar i denna fråga. Genom enlokalisering till uppstår den av regeringen önskadeeffektiviseringen genom ökat samutnyttjande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ubåtsjaktflygplanet snaraststationeras på .
mot · GF02Fö11 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 Förlägg milostaben för Södra och Västramilitärområdena till Skövde.Regeringen föreslår att den regionala ledningen avförsvarsmakten skall utövas av tre militärbefälhavare medoperativt ansvar för regionens försvar. Minskningen avantalet militärområden skall bl a ske genom att Södra ochVästra militärområdena slås samman till ett militärområde.Vid val av lokaliseringsort bör man välja den ort somsammantaget är det mest fördelaktiga alternativet.Skövdealternativet innebär kortare reseavstånd tilldepartement, försvarsstab och till militäraförvaltningsmyndigheter i . Transportmässigt kanen årlig besparing på beräknas tillSkövdes fördel i dessa avseenden.Skövde kommun erbjuder en tilltalande lösning avfastighetsfrågan genom att erbjuda lokaler som försvaretvarken behöver äga eller förvalta, vilket har betydelsegenom att det reducerar kapitalkostnaderna för försvaret.Hyran exkl speciella data- och skyddsinstallationerunderstiger / kvadratmeter, i modern standardefter ombyggnad. Detta förslag innebär väsentligareduceringar av investeringar och innebär att nuvarandemilofastigheter i och kan säljas, totaltredovisas en vinst om till Skövdealternativets fördel.De militära stödfunktionerna, t ex transporter, förråd,bespisning m m, bör ge bättre driftsekonomi än iKristianstad som kommer att stå utan militära förband.Tillgång till skyddstrupp finns i men ej iKristianstad.I propositionen har ''operativa skäl'' angetts tala tillKristianstads fördel men detta har starkt ifrågasatts iförsvarsdebatten och måste dessutom ställas motövergripande ekonomiska skäl vid val avSkövdealternativet -- den operativa ledningen i krig utförsfrån samma plats oavsett var milostaben placeras i fred.Skövdealternativet ger utomordentligt godarekryteringsmöjligheter till milostaben med treregementen, två flygflottiljer, fem militära skolor,försvarsområdesstab samt pansar- och tränginspektionerna.Kristianstadsalternativet innebär också att Karlsborgskommun påverkas genom att 50 tjänster inommiloförvaltningen bortfaller.Det finns således avgörande skäl för att föreslåssom lokaliseringsort för en milostab Götaland.Ett skäl mot att nu bestämma lokaliseringsort vore attavvakta ÖCB:s utredning om den civila beredskapensledningsorganisation.Är de ekonomiska kraven så starka att en sådanbeslutsordning ej kan avvaktas bör en blivande milostabGötaland av ekonomiska skäl lokaliseras till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attmilostab bör lokaliseras till .
mot · GF02Fö12 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 Socialdemokraterna föreslår oförändrad ekonomisk ramför det militära försvaret --97.I tider när hårda besparingskrav ställs på viktigasamhällsfunktioner -- utbildning, vård, kommunernasverksamhet m.m. -- är det givetvis riktigt att besparingskraväven ställs på försvarsverksamheten. Vi anser inte att det urförsvarspolitisk och ekonomisk synpunkt är försvarbart attnu satsa 7,3 nya miljarder i ökade försvarsanslag.Under de senaste fem åren har kommuntillsammans med försvarets olika företrädare bedrivit ettintensivt planeringsarbete. I översiktsplanearbetet harförsvarets önskemål om långsiktiga utvecklingsmöjligheterbeaktats. Hänsynstagandena omfattar bl.a. flyttning avplanerade bostadsområden, marktillgång ochtrafiksystemet. En av anledningarna till dennaberedvillighet har varit de positiva sakskäl som försvaretanfört för en fortsatt utbyggnad av utbildnings- ochövningsverksamheten. Erfarenheterna visar att frånoperativa, personalpolitiska, värnpliktssociala ochinfrastrukturella utgångspunkter är en av de bästaplatserna för armén för att kostnadseffektivt klara sinautbildningsuppgifter.Därutöver har regementet stor betydelse för annanverksamhet som är samordnad eller samverkande medgrundutbildningen. Hit hör officershögskolan,totalförsvarets skyddsskola, FOA 4 och decivilförsvarsutbildningar som bedriver. Att gegrundutbildningen goda verksamhetsbetingelser har därförockså setts som ett långsiktigt utvecklingsstöd till dessautbildningar och verksamheter. En nedläggning avregementet skulle i praktiken innebära en nedläggning ellerkraftigt försvårande av berörda verksamheter.I 20 i bör spela en betydelsefull roll i försvaretsframtida organisation. Med hänsyn till att det är ett av defå välutrustade Norrlandsregementen som fortfarande finnskvar menar vi att försvarspolitiska skäl talar för att dettabibehålls även i en bantad organisation.Den socialdemokratiska riksdagsgruppen föreslårregionalpolitiska insatser för de orter som drabbas.Förslaget omfattar ett anslag på förnästa budgetår. Man kommer också att föreslå ytterligareregionalpolitiska insatser inom enram på . Detta är givetvis bra, menkan inte ersätta den förlust som och Norrlanddrabbas av om I 20 läggs ned. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att bibehålla I 20 iUmeå.
mot · GF02Fö13 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 Regeringen har i prop 1991/92:102 -- Totalförsvaretsutveckling -- bl.a. föreslagit ''att den operativa ledningen avförsvarsmakten under överbefälhavaren på högre regionalnivå skall utövas av tre militärbefälhavare med operativtansvar för regionens försvar. Minskningen av antaletmilitärområden skall ske genom att -- -- -- Nedre Norrlandsoch Övre militärområden läggs samman'' (sid50). ''Regeringen föreslår att tre militärbefälhavare inrättassenast med lokalisering,främst av operativaskäl, i , och . ''Överbefälhavaren har under LEMO:s utredningsarbeteunder förarbetet till propositionen hävdat att försvaret avNorrland av operativa skäl kräver två militärbefälhavaresom . Överbefälhavaren har även lanserat en ''nästbästa lösning'' innebärande att under en militärbefälhavarei lokaliserad i , ett militärkommandoorganiseras i . Förslaget är kostnadsekvivalentmed propositionens förslag.Militärbefälhavaren för Nedre delaröverbefälhavarens uppfattning och anser att om riksdagenbeslutar att följa propositionens förslag att inrätta tremilitärområden skall ledningsstruktur och lokalisering i krigoch fred vara vägledande. En lokalisering av milostaben tillÖstersund innebär följande fördelar:1) Den operativa ledningen i krig säkerställs dels genomen central gruppering av miloledningen i inland,dels genom att en militärkommandoledning kankoncentrera sig på den direkta ledningen av försvaret iNorrbotten. MB N ansvarar därvid för den totala operativasamordningen av mark-, sjö- och luftoperationer i helaNorrland samt tillsammans med CB N för erforderligtotalförsvarssamordning av markstriden i Norrbotten.2) Försvarsförberedelsearbetet inom totalförsvaret gesbättre förutsättningar -- MB och CB -- med stab resp kanslikan samgrupperade i överblicka i desshelhet (fyra fo/län utöver , ett marinkommando,ett flygkommando, en milounderhållsledning) samtidigtsom militärkommandochefen och landshövdingen iNorrbotten kan kraftsamla arbetet på försvaret avNorrbotten.3) läns och försvarsområdes samhörighetmed bibehålls.4) Minst samma besparingar som propositionenförutsätter kan bibehållas.Enligt vår mening bör besluta i enlighet medöverbefälhavarens -- på operativa grunder -- redovisadeförslag att vad gäller försvaret av krävs det tvåmilitärbefälhavare som . Skulle det förslaget inte vinnariksdagens gillande bör beslutet innefatta det ''näst bästa'',nämligen att under en militärbefälhavare i (MBN) lokaliserad till , ett militärkommandoorganiseras i ().Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om milostab i för miloNorrland.
mot · GF02Fö14 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 Regeringens proposition 1991/92:102 behandlar en radfrågor som berör försvarsindustrins utveckling i Värmlandslän.Försvarssektorn svarar för betydande delar avsysselsättningen inom . harBergslagens militärområde avvecklats, somverksamheterna inom förvaltningsbyggnaden successivt. Inför hotet om en fortsatt nedgång förlänet som helhet, anser vi motionärer att den lösning somregeringen föreslår i propositionen om samlokaliseringmellan I 2/Fo 52 och A 9 är ett steg i rätt riktning. Vi stödersåledes regeringens förslag i den del det berörVärmlandsbrigadens samlokalisering.Sverige har en inom många områdenbetydande försvarsindustri. Vissa delar av försvarsindustrinär lokaliserad till . Swedish Ordnance hartidvis exporterat 80--av sin totala produktion.Under senare tid har nedgången i verksamheten inomföretaget varit kraftig. fanns 1 075 anställda vid . De varselsom har utfärdats innebär en reducering av arbetsstyrkantill ca 350 anställda vid företaget.När nu denna minskning av antalet anställda skall ske ärdet av största vikt att minskningen fördelas så rättvist sommöjligt mellan berörda orter. Maskinutrustning ochbefintliga lokaler bör, så långt möjligt, utnyttjas så attflyttning av högkvalifikativ personal, maskiner ochutrustning sker endast i undantagsfall. Swedish OrdnanceKarlstad har en mycket kompetent arbetskraft, som börbibehållas intakt. Denna högkvalitativa kompetens börtillvaratas för att tillgodose kravet på hög teknologisk nivåoch konkurrenskraft.Regionalpolitiska hänsyn måste beaktas när en så kraftigminskning av arbetsstyrkan sker, som vid SwedishOrdnance Karlstad.Karlstadsregionen har, som vi tidigare nämnt, drabbatshårt av rationaliseringar inom försvarssektorn. Karlstadsom residensstad har den allra högsta arbetslöshetenbland jämförbara städer. Till stor del beror den ökadearbetslösheten på minskade aktiviteter på försvarsområdet,både industriellt, administrativt och militärt.Vi vill med denna motion framhålla vikten av en fortsatthög produktion vid Swedish Ordnance . Därutövervill vi framhålla behovet av ytterligare insatser för attupprätthålla sysselsättningen på en rimlig nivå inomKarlstadsregionen. Om vi skall kunna lyckas klara enframtida sysselsättning, behövs statsmakternas aktiva stödoch medverkan för arbetsmarknadspolitiska åtgärder i syfteatt lindra arbetslösheten inom . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetstillfällen vid SwedishOrdnance ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regionalpolitiskainsatser för att trygga jobben inom .
mot · GF02Fö15 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 Under förutsättning att den socialdemokratiskamotionen om ett slopande av militärområdena inte bifallsav utan beslut fattas enligt regeringensproposition om att antalet militärområden skall vara trestycken, anser vi att de sammanslagna militärområdenasödra och västra bör lokaliseras till och inte tillKristianstad som föreslagits i proposition 1991/92:102.Såväl försvarspolitiska som ekonomiska fördelar talarett klart språk om att är ett bättre alternativ änKristianstad.Skövde landets näst största garnisonSkövde är landets näst största garnison och har tvåregementen P 4 och T 2. Vidare finns underhållsskola (US)och pansarskola (PS), vartill kommer motorskola somöverflyttas från . Såväl pansarinspektör somtränginspektör med staber är lokaliserade till Skövde.Miloverkstaden finns också i Skövde.Sammantaget ger detta väsentliga fördelar för ifråga om personalförsörjning och rekrytering till enmilitärområdesstab. är därjämte en ort med gottkommunikationsläge och hög servicenivå vilket genom årengett ett gott rekryteringsläge för militära myndigheter.Skövde garnison kan drivas rationellt och på ett effektivtsätt vilket bl.a. framkom i samband med 1988 årsförsvarsbeslut.Med hänsyn tagen till underlag för rekrytering tillmilostab SV och kostnader för omstationering har Skövdeutmärkta förutsättningar. Detta har stor vikt eftersom engod rekryteringsbas ger avgörande effekter påkostnadseffektivitet och rationalitet.Låga resekostnader i SkövdeEn milostabs fasta kostnader beräknas i form av löner,lokaler, värme, telefon m.m. och uppgår till avde totala kostnaderna. Denna fördelning kommer att varagiltig även för milostab SV. De rörliga kostnaderna,verksamhetskostnaderna, utgörs i stor utsträckning av resoroch traktamenten. Lokalisering av milostab SV bör görasså att rese- och traktamentskostnader kan hållas på lägstamöjliga nivå.Skövde kan med utmärkta kommunikationer nåArlanda med flyg samt --medtåg/snabbtåg på 2,5 resp . Jämförelser mellanolika orter som baserar sig på en milostabs resebehov ochkontaktbehov visar en merkostnad om /årför jämfört med , avseende resor tillStockholm. Övriga resor har i stort samma årskostnad.FastighetsfrågorSkövde kommun erbjuder en tilltalande lösning avfastighetsfrågan genom att erbjuda lokaler som försvaretvarken behöver äga eller förvalta, vilket har betydelse förförsvarets kapitalkostnader; hyra exkl. speciella data- ochskyddsinstallationer understiger /m2 i modernstandard efter ombyggnad plus driftkostnader enligt egenförbrukning;kommuns förslag innebär väsentligareduceringar av investeringar och innebär att nuvarandemilofastigheter i och kan säljas; totaltredovisas en vinst om 37 milj.kr. Med hänvisning till det anförda hemställsatt , under förutsättning att beslut fattas om tremilitärområden, beslutar att skall varalokaliseringsort för ett eventuellt sammanslaget södra ochvästra militärområde.
mot · GF02Fö16 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 är flygvapnet lokaliserat till elva orter: ,, , , , ,, , , och Halmstad.Flygvapnet kommer att genomgå enomfattande omstrukturering. Införandet av ett nytt system,JAS 39 , kan leda till att nya krav kan komma attställas på såväl flygvapnets krigs- som fredsorganisation.För att begränsa kostnader är det angeläget att möjligaeffektivitetsvinster tas till vara.Enligt expertbedömningar kommer det attbli nödvändigt att effektivisera organisationen genom attupprätta s.k. storflottiljer, som har koncession förflygverksamhet med tre eller fler divisioner.Inför den översyn, som enligt socialdemokraternasförslag skall göras av försvarsbeslutet , bör ÖButarbeta en strukturplan för den långsiktiga utvecklingen avflygvapnets organisation.F 13 i , som även har verksamhet i bl.a.Linköping, har nämnts i diskussionen om flyttningar. Enligtvår uppfattning bör verksamheten vara kvar i avvaktan påett beslut om den långsiktiga organisationen av flygvapnet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en strukturplanför flygvapnets långsiktiga organisation utarbetas ochredovisas för ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om F 13 i .
mot · GF02Fö18 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 försvar måste anpassas till den nya världsbildsom håller på att ta form. Det medmotsättningar mellan öst- och västblocken har upphört ochSveriges ställning som ett neautralt land får därmed ocksåett annat utgångsläge. Kvalitet i stället för kvantitet måstevara riktmärkte och därför kommer några regementen attbehöva avvecklas.Den mest sannolika angreppsformen bedöms i dagensläge vara det strategiska överfallet -- dvs ett läge därförsvarsmakten ej har genomfört sin mobilisering. Kopplattill detta och ett minskat antal brigader är det än viktigareatt förband i grundorganisationen är rätt lokaliserade iförhållande till bedömda angreppsriktningar.Hälsinge regemente har ett ur försvarssynpunkt viktigtstrategiskt läge. Brigaden kan tillsammans med andraförband sättas in mot en luftlandsatt fiende i Arlanda-området. Om en angripare skulle lyckas att ta och hållaArlanda, omöjliggörs eller försvåras starkt en snabbtransport av värnpliktiga och förnödenheter till övreNorrland. För att kunna genomföra en mobilisering ärnästan samtliga Norrlandsbrigader helt beroende av dessatransporter.Eftersom Gästrikebrigadens befäl och värnpliktiga tillhuvuddelen bor inom närområdet kan en snabb och säkermobilisering genomföras. Detta innebär i sin tur attbrigaden efter mycket kort förberedelsetid kan lösa sinastridsuppgifter.Gästrikebrigaden har en dokumenterat hög kvalitet ochkvantitet både avseende personal och materiel. Brigaden ärnyutbildad och ''en av de få'' som repetitionsutbildats desenaste åren. Detta har givit som resultat att ingen annanbrigad i landet har högre betyg. Det är kapitalförstöring attavveckla en brigad med denna kvalitet.Hälsinge regemente har mycket lågautbildningskostnader. I dagens kärva ekonomiska lägemåste man sträva efter att få fram en så bra produkt sommöjligt till en så låg kostnad som möjligt. Dessa kravuppfyller regementet bl a på grund av att våra värnpliktiganärrekryteras. Detta ger låga kostnader och få socialaproblem.Kostnadsskillnaden till andra förband i ärminst på en tio-årsperiod, till fördel förI 14. bör kunna användas mycket mereffektivt än till resekostnader för förflyttning avvärnpliktiga. Försvarets viktigaste uppgift kommer även iframtiden vara att möta ett väpnat angrepp, varifrån det änkommer. I propositionen står återgett att ÖB:s ursprungligaförslag var att lägga ner I 21 i . Men efter starkaregionalpolitiska påtryckningar så frångår manförsvarsstrategiska underlag och föreslår i stället I 14. Ettannat alternativ är att I 20 i läggs ned. I 20 liggertillräckligt nära förbanden i och för attkunna läggas ned utan försvarsmässiga komplikationer.Från försvarspolitisk synpunkt är avvecklandet av I 14Gävle det klart sämsta alternativet. Jag anser att ettnedläggande av ett regemente skall styras avförsvarspolitiska och försvarsekonomiska motiv.Regionalpolitiska motiv måste stå tillbaka vid en sådanbedömning. Staten får i andra sammanhang och på andrasätt lösa regionalpolitiska problem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar bevara (I 14) iGävle.
mot · GF02Fö25 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 I propositionen föreslås ett antal förbandsnedläggningarför att skapa en mer rationell och kostnadseffektivgrundorganisation inom försvaret. Bland annat föreslås attIng 1 i läggs ned och att Almnäsetablissementetavvecklas.Man kan på goda grunder fråga sig om dessa åtgärderverkligen ger det resultat som åsyftas i propositionen. 1är nämligen ett av arméns modernaste, välutrustade ochmest välbelägna anläggningar. En nedläggning och flyttningav verksamheten förutsätter omfattande nyinvesteringar påandra håll. Det gäller P 10s anläggning i , 2 iEksjö och I 1 i . Det är mycket tveksamt omdessa kostnader kan komma att uppvägas av de resursersom frigörs vid en avveckling av . Motiveringen ipropositionen är också mycket knapphändig och man kandärför enligt min mening starkt ifrågasätta förslaget frånsåväl verksamhetsmässig som ekonomisk synpunkt.Samtidigt kan dock konstateras att det finns en majoriteti för en nedläggning av 1. Tyvärr är det fögatroligt att den majoriteten kommer att ändra uppfattningunder riksdagsbehandlingen. I det läget är det enligt minmening nödvändigt att särskilt framhålla statsmakternasansvar för att de anställda vid 1 erbjuds en likvärdigsysselsättning och att civil verksamhet etableras påAlmnäsområdet.De militära myndigheterna måste således åläggas attaktivt och i nära samarbete med kommunmedverka till att alternativ sysselsättning lokaliseras tillAlmnäs. Det är också viktigt att Almnäsområdet intebelastas med några kvarvarande militära övningsområden,som kan hindra det rörliga friluftslivet och försvåraetablering av civila verksamheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nedläggning av 1 ochavveckling av Almnäsetablissementet.
mot · GF02Fö26 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 Ändring av rutinförfarande från kommunens sida närdet gäller antagning av hemvärnsmänI förordning (FFS:53) om hemvärnsmäns medverkan vidbevakning och efterspaning m m återfinnes en radparagrafer som reglerar hemvärnets allmännabevakningsbestämmelser.Under 26:e § i ärende om vissa förordnanden stårföljande:I ärende om förordnande om antagning av hemvärnsmanskall hemortskommunen ha lämnats tillfälle att yttra sig.Sådant yttrande får ej frångås utan att särskilda skälföreligger. Är yttrandet avstyrkande, får förordnande ellerantagning ej ske utan att frågan underställsrikshemvärnschefen, som avgör ärendet efter samråd medlänsstyrelsen.I realiteten behandlas dessa ärenden rutinmässigt genomatt respektive kommun avstår från att yttra sig. Skälettill att kommunen avstår är att man i dagens kommuner intenärmare känner till den person som skall förordnas.Vi har i vårt kommunalpolitiska arbete mött ständigafrågor i samband med att kommunen givits tillfälle att yttrasig över dessa förordnanden och anser att förenkladeformer bör ersätta dagens omständliga procedur. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär översyn och enförenkling av nuvarande bestämmelser vad gäller yttrandefrån kommunens sida vid antagande av hemvärnsmän.