mot · GF02Ub703 · 1992-01-27 00:00:00 — Skogsutbildning och forskning i av yta är bevuxen med skog.Skogen ger arbetstillfällen och viktiga exportinkomster tillvårt land. Skogen ger också många människor tillfälle tillavkoppling och naturupplevelser. Men vårt modernasamhälle utsätter även skogen för svåra påfrestningar bl.a.i form av luftföroreningar.I många områden i landet är skogsbruket dendominerande näringen. Detta gäller även i delar av södraSverige exempelvis i . Skogsbruket ser dock intelikadant ut i vårt land. Det finns betydande skillnadermellan norra och . Det gäller t.ex.ägarstrukturen där domineras avsmåskogsbruket med nära 100 000 skogsägare. I södraSverige finns också en annan trädslagsfördelning med bl.a.ädellövskog som kräver sin speciella skötsel. Klimatet ärannorlunda och med sydliga och västliga vindar försluftföroreningar in från kontinenten och ibetydligt större omfattning än i . Detta kräveråtgärder för att möta försurningen i skogsmarken.Forskning och utbildning kring dessa frågor är därför meraaktuella i södra hjälp av god skogsvård har skogsresurserna byggtsupp . Starkast har denna utvecklingvarit i . av virke per hektar harhär ökat till islutet av . Skogarna i producerar hela 33procent av det svenska träet och med den kraftiga tillväxtenkommer denna andel att öka framöver.Framgångarna för svenskt skogsbruk beror till stor delpå ökade kunskaper hos alla som sysslar med skogsbruk.Utbildningen vid olikautbildningslinjer liksom vid de olika skogsbruksskolornahar haft stor betydelse. Kravet på kunskaper blir knappastmindre . Det är därför angeläget att utbildningeni olika delar av landet kan bibehållas och utvecklas i taktmed de krav ett modernt skogsbruk ställer. För skogsbruketi är det helt nödvändigt attskogsteknikerutbildningen bibehålles. iVärnamo är väl etablerat och inarbetat inom skogsbruket idenna del av landet.I budgetpropositionen 1991/92:100 bil 10 redovisas påsid. 87 den planeringsram som bör gälla för nästa budgetårvad avser statlig högskoleutbildning inom jordbruks- ochskogssektorn. På skogsområdet är ramen oförändrad för deolika utbildningarna. Föredragande statsråd anger att debesparingar som skall göras inom SverigesLantbruksuniversitet får avgöras av SLU själv. Somexempel anges dock att ett område är den skogligautbildningen, som han anser bör anpassas till marknadensbehov. Vi instämmer givetvis i att utbildningen måstedimensioneras efter marknadens behov. Av dagens 135utbildningsplatser finns 60 i påBispgården, 30 i på och 45 iSmåland på i . Dessutom finnsutbildning för skogstekniker på (med 18 utbildningsplatser och intag ), som ärett enskilt skogsinstitut i Värmland.Fördelningen av skogsteknikerutbildningen på olikaområden i landet kan sägas vara väl avvägd. Huruvidaantalet utbildningsplatser motsvarar behovet inomrespektive områden kan vi ej bedöma. Vi vill dock bestämthävda att skogsteknikerutbildning behövs i södra . Med tanke på den kraftigatillväxtökningen i skogen och utvecklingen i övrigt inomskogsbruket i med bl.a. en omställning avjordbruksmark till skogsmark, ser vi det som självklart attdet skall finnas högskoleutbildning inom detta område idenna del av landet. Vi förutsätter att SLU noga övervägervar eventuella förändringar i skogsteknikerutbildningenkan och bör göras.Skogsforskningen inom SLU kom mycket sent i gång isödra . driver SverigesLantbruksuniversitet ett forskningsprojekt om densydsvenska skogen med som bas. Försöken görs iförsöksparker i , norr om , i Tönnersjöheden iHalland och i Skarhult utanför . För alla studier vägerman in de ekologiska effekterna och naturvårdsaspekteroch beaktar småskogsbrukets speciella förutsättningar.Forskningsprojektet finansieras av skogsbruketsintressenter och SLU. Det är mycket angeläget attskogsforskningen i kan bibehållas ochvidareutvecklas till gagn för skogsnäringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbildning ochforskning inom skogsområdet i .