ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub69 · 1992-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:157 Vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m. I propositionen om vissa gymnasie- ochvuxenutbildningsfrågor anför föredragande statsrådetredan i inledningsavsnittet att beslut omgymnasieskolans och vuxenutbildningens reformeringligger fast.Vidare framhålles under avsnittet om ''Någrautgångspunkter för den fortsatta utvecklingen av gymnasialutbildning'' att ''arbetet för en avreglering avutbildningsväsendet måste fortsätta''. Om det beslut somriksdagen fattade om reformeringen avgymnasieskolan skriver statsrådet att ''det är ingen tvekanom att denna reform kommer att höja utbildningenskvalitet''.Under samma avsnitt sägs vidare: ''Jag vill dockframhålla att jag ser kärnan av allmänna ämnen somomistlig och att den breddning av utbildningen somreformen innebär är ett stort framsteg. ''Mot denna bakgrund ställer vi oss tveksamma tillförslaget att begränsa innehållet av allmänna ämnen i dennya lärlingsutbildningen. Enligt förslaget i propositionenskulle endast ämnena svenska, engelska, samhällskunskapoch matematik ingå som obligatoriska ämnen och övrigakärnämnen skulle endast tillhandahållas av skolan för deelever som uttryckligen så önskar. Det innebär attexempelvis ämnet religionskunskap för dessa elever blir ettfrivilligt ämne.Religionsämnet har stor betydelse för att ge våraungdomar kunskaper och vägledning även i de svåralivsåskådningsfrågorna. Eftersom vi dessutom lever i ettmångkulturellt samhälle konfronteras inte minst de ungamed kamrater som kommer från en annan kulturkrets medandra religioner och med andra värderingar. Godakunskaper -- för alla -- är det bästa sättet att förebyggafrämlingsfientlighet och andra motsättningar. Frågor ometik och moral blir också allt viktigare -- inte minst iyrkesutövningen.Den modifierade lärlingsutbildning som föreslås ärbl.a. avsedd att ge utbildning inom ''smala'' yrkesområdenmed få sökande och för utbildning till typiskahantverksyrken som bedrivs i små företag.Dessa mindre egenföretagare behöver vid sidan om godayrkeskunskaper även en bred allmänutbildning som ger enbra grund för den framtida rollen som småföretagare. Påsamma sätt som övriga individuella program skalllärlingsutbildningen så långt som möjligt byggas upp kringgymnasieskolans kärnämnen.Vi föreslår således -- med ändring i propositionensförslag -- att samtliga ämnen som ingår i den kärna avgemensamma ämnen som skall läsas av alla elever på denationella programmen också skall läsas av de elever somfår sin yrkesutbildning inom ramen för den nyalärlingsutbildningen. Om särskilda skäl föreligger kanskolan, om eleven så begär och efter noggrann prövning, gemöjlighet till mindre studiekurs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfattningen av allmännaämnen i lärlingsutbildningen.
mot · GF02Ub70 · 1992-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:157 Vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m. I propositionen ''växa med kunskaper'' (prop1990/91:85) föreslog statsrådet att det vid sidan avde nationella programmen skulle finnaskompletteringskurser som kunde ersätta det tredje året avett program. Enligt förslaget skall en elev, i stället för dettredje året av ett program, kunna välja att gå enkompletteringskurs medhumanistisk/samhällsvetenskaplig,naturvetenskaplig/teknisk eller merkantil inriktning.Riksdagen hade inga invändningar mot detta förslag.I den nu aktuella propositionen om vissa gymnasie- ochvuxenutbildningsfrågor m m gör statsrådet denbedömningen att dessa kompletteringskurser inte skallinföras. Det enda motiv som anförs är att elever som vill läsaen sådan kombination av ämnen som skulle ha varit möjligmed en kompletteringskurs i stället kan välja att gå ettspecialutformat program.Jag delar inte den uppfattningen. En kompletteringskurskan eleven välja efter att ha gått på ett yrkesprogramoch där skaffat sig de grundläggande yrkeskunskaper somsedan utgör grunden för t.ex. den merkantilakompletteringskursen. Därmed breddas elevensmöjligheter inför det framtida yrkesvalet. Den som väljeren av de studieförberedande kompletteringskurserna kandessutom skaffa sig särskild behörighet för vidarehögskolestudier. Det finns således goda skäl för att hålla fastvid det beslut som fattade , även i dettaavseende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompletteringskurser igymnasieskolan.
mot · GF02Ub71 · 1992-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:157 Vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m. I propositionen lämnas förslag bl a omlanthushållsskolornas framtid.Föredragande statsråd säger i propositionen att det ärviktigt att ungdomar får kunskap om kostens betydelse förhälsan och om hushållsekonomi. Vi instämmer i dettauttalande och menar att här har lanthushållsskolorna(internathushållsskolorna) en betydelsefull uppgift, dels förden enskilda eleven, dels samhällsekonomiskt.Tyvärr innehåller propositionen en oklarhet vad gällernågra av de landstingskommunala skolorna. Det anges attstudievägarna ska ersättas av naturbruksprogrammet ochger sken av att de konsumentekonomiska kurserna ska in idetta program.Det finns flera lanthushållsskolor utöver de tre,, och Axelwold, som finns omnämndai propositionen och som har en likartad utbildning medkonsumentekonomiska kurser eller en termin.Dessa skolor bildar ingen egen enhet, vilket de ovanangivna gör. Så finns t ex lanthushållskolor i Plönninge(), i och () och denprimärkommunala lanthushållsskolan i ().Vi anser att även övriga lanthushållsskolor i likhet medRyssby, och Axelwold, om de så önskar,måste få samma möjlighet att omvandlas till friståendeskolor. Likaså att, som statsrådet skriver, deras ansökanprövas i positiv anda vad gäller statsbidrag. Detta måsteriksdagen ge regeringen tillkänna.Lanthushållskolorna borde enligt vår uppfattning varaett ypperligt komplement för kommunernas individuellagymnasieprogram. Det torde i många kommuner vara så attnågra få elever vill studera ett visst område och för de eleversom väljer konsumentekonomi med praktisk tillämpningborde kommunerna lätt kunna samverka genomlanthushållsskolan, där sådan finns. Skolorna förvaltar välkulturarvet i god miljö och erbjuder rika möjligheter tillsocial samvaro.Kommunerna måste informeras om lämpligheten av attförlägga verksamhet för en grupp elever som vill göra ettindividuellt program till lanthushållsskolorna. Detta bör gesregeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samtligalanthushållsskolor/internatskolor måste behandlas pålikartat sätt i statsbidragshänseende vid en eventuellövergång till fristående skolor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggning av eleversindividuella program till lanthushållsskolorna.
mot · GF02Ub72 · 1992-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:157 Vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m. I denna motion tar vi upp frågan om kompetensinriktadvuxenutbildning genom studieförbund. Enligtföredragande statsråd bör studieförbunden, utan attstatsbidraget påverkas, få möjlighet att anordnaundervisning som både till form och arbetssätt motsvarardet som anordnas inom det offentliga skolväsendet ochhögskolan. Därmed skulle det unika som studieförbundenhittills stått för, folkbildning i allmänhetens tjänst, med sinspeciella särart inte gälla i samband med kompetensinriktadutbildning.Vidare sägs att den kompetensinriktade utbildningeninom studieförbund inte får vara av sådan omfattning att detgår ut över studieförbundens folkbildande verksamhet.Någon rätt att utfärda betyg ska inte studieförbundenerhålla, det ska även fortsättningsvis förbehållas detoffentliga skolväsendet.Studieförbunden har, genom tidigare riksdagsbeslut,numera att själva ta ansvar för statsbidrag, administration,organisation samt uppföljning och utvärdering avverksamheten. Genom detta tidigare beslut har riksdagenockså slagit fast att statens bidrag till folkbildningen skamöjliggöra för människor att påverka sin livssituation ochatt skapa engagemang t ex genom politiskt, fackligt ochkulturellt arbete.Vidare har tagit ställning för attstudieförbunden ska prioritera verksamheter som syftar tillatt utjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån isamhället. Det är enligt vår mening viktigt att dessa avriksdagen fastställda mål ligger fast.Det borde också enligt vår uppfattning vara möjligt attmed en studiecirkels speciella särart, dess form ocharbetssätt även kunna ge kompetenshöjandevuxenutbildning i enlighet med de intentioner sompropositionen anger. Förslaget bör därför kompletterasmed en skrivning där det klart framgår att studiecirkelnsform och arbetssätt kan tillämpas även vid denkompetensgivande utbildningen utan att statsbidraget förden skull påverkas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studieförbundens form ocharbetssätt och rätt till statsbidrag i samband medkompetensinriktad vuxenutbildning.
mot · GF02Bo15 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) I den s k kompletteringspropositionen (prop1991/92:150) läggs förslag om betydande förändringar istatens stöd till bostadsfinansieringen. Propositionensförslag bygger på utredningen (SOU 1992:94) -- den s kDanellska utredningen -- ''Avreglerad bostadsmarknad''.I utredningen läggs bl a ett förslag om en statligkreditgaranti. Förslaget innebär att en statlig kreditgarantimotsvarande av bidragsunderlaget ges tillkreditgivaren för de krediter som lämnas för investeringen.Vidare föreslås att säkerheterna för denna kreditgarantiskulle ligga i direkt anslutning till det lån som ettkreditinstitut ger utan andra säkerheter än panträtt ifastigheten. Statens risktagande skall dock ligga inom detsäkerhetsläge i fastigheten som motsvaras av avbidragsunderlaget. Kravet på borgen somförutsättning för kreditgaranti föreslås borttaget.Motivet för den fördjupade statliga kreditgivningen äratt trygga möjligheterna till bostadsbyggande över helalandet, även i områden där fastigheternas värdeutvecklingär osäker.I kompletteringspropositionen läggs också förslag om ettnytt system för krediter avseende investeringar i bostäder.Propositionens förslag i denna del är dock mersvårgenomträngligt och mer oklart formulerat änutredarens förslag. Föredragandens uttalanden ärmotsägelsefulla och det framgår inte klart om den uttaladeavsikten i utredningens förslag att trygga de ekonomiskamöjligheterna till bostadsbyggande över hela landetfullföljs.Enligt vår uppfattning krävs att innebörden avföredragandens uttalanden vad avser kommunernas roll,formerna för panträtten, självriskandelen m m klarläggsunder den fortsatta beredningsprocessen. Det är för oss ensjälvklarhet att säkerheter för krediter vad avser ny- ochombyggnad av bostäder måste vara så utformade attfinansiering av fastigheter ''på orter med mer osäkervärdeutveckling'' kan ske i enlighet med den s k förslag. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med anledning av proposition 1991/92:150med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /93 m.m. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utformning av den statligakreditgivningen avseende krediter för ny- och ombyggnadav bostäder.
mot · GF02Bo16 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Enligt lagen (1988:786) om bostadsbidrag jämställsendast heterosexuella sammanboende med ''makar''. Detfinns inga skäl att vidmakthålla denna diskriminering avsammanboende av samma kön. Lagen (1988:786) ombostadsbidrag, 2 paragrafen, bör därför ändras så att makar,sammanboende av såväl samma som av motsatt kön,jämställs enligt denna lag, om bidragssökanden inte visarskäl för annat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av 2 § lagen (1988:786)om bostadsbidrag.
mot · GF02Bo17 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) I propositionens bilaga I:1 under rubriken bostadsbyggandet står följande: ''På regeringens initiativhar börjat en översyn av sina nybyggnadsregler.Fr.o.m. avser att ta bort alladetaljföreskrifter om bostäders utformning och utrustningoch ersätta dessa med föreskrifter enbart om vilkafunktioner en bostad ska kunna tillgodose. ''har på regeringens initiativ lagt ettförslag med liknande inriktning då det gällerombyggnadsregler. Detta förslag minskartillgänglighetskraven i förhållande till nuvarande regler.T.ex. saknas måttkrav helt. Tillgänglighetskrav blir därmedett relativt begrepp som kan tolkas och tillämpas olika.Också kraven beträffande luftkvalitet och kraven påbesökstillgänglighet sänks. Därmed försämras situationenför allergiker, och möjligheterna till sociala kontakterreduceras.Boverkets förslag om sänkning av kraven påtillgänglighet sker med hänvisning till EG:s byggnormer.Sverige skulle alltså anpassa sig till en lägre nivå i stället föratt, vilket hade varit logiskt om man har en högambitionsnivå, försöka hävda och sprida Sverigesuppfattning om vikten av tillgänglighet förfunktionshindrade.Med tanke på det initiativ och inriktningen pådettainitiativ som enligt propositionen tagits av regeringenbeträffande nybyggnadsreglerna finns det skäl att frukta attBoverket kommer att lägga ett förslag till nybyggnadsreglersom i stort överensstämmer med det förslag tillombyggnadsregler som verket lagt. Skulle så bli fallet gårvi flera steg tillbaka i utvecklingen i den meningen att denframsynthet som haft då det gäller kraven påtillgänglighet i bostäder och lokaler försämras, och vianpassar oss till andra länders lägre krav.Det finns många skäl till att vi i stället ska behålla ochkanske t.o.m. skärpa tillgänglighetskraven.Det är ensjälvklar rättighet att människor med funktionshinder skakunna leva så likvärdigt som möjligt med personer utanhandikapp.Denna rätt innebär inte bara rätten att bo i entillgänglig bostad utan också rätten att i andra lokaler ochbostäder kunna besöka vänner, släktingar m.m. och attkunna delta i föreningsliv, besöka kulturinstitutionerm.m.En god tillgänglighet sparar pengar åt samhället,därför att äldre och handikappade kan bo kvar i sinabostäder i stället för att tvingas in på institutioner.Tillgängliga lägenheter där hissar finns avkortarsjukhusvistelserna för många människor.Sverige har i jämförelse med i stort sett alla andra länderen mycket god tillgänglighet i lokaler och bostäder. Dennagoda tillgänglighet beror i stor utsträckning på de regler ochbestämmelser som gäller vid ny- och ombyggnation. Det ärdärför viktigt att dessa regler och bestämmelser inteförändras så att kraven på tillgänglighet minskar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av atttillgänglighetskraven vid ny- och ombyggnad av lokaler ochbostäder inte minskar.
mot · GF02Fi101 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Fastighetsskatten på andra fastigheter än kommersiellabör ses över och åtgärder för att sänka dessa bör vidtagas.På grund av det kärva statsfinansiella läget vill jag hållaöppet för olika möjligheter. Regeringen får i uppdrag attåterkomma med förslag till under hösten 1992.För att erhålla större rörlighet och ett bättreresursutnyttjande bör flyttskatten slopas från och medutgången av 1992. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sänkning av fastighetsskatter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopande av flyttskatten.
mot · GF02Fi43 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Vi är beredda att godta regeringens politik i huvudsaksåsom framgår av vår huvudmotion med anledning avpropositionen. Vårt stöd för regeringens politik är inteförutsättningslöst.Vi förutsätter nämligen att det av oss föreslagnaInvesteringsaktiebolaget IABS) kommer till ståndi den omfattning som vi yrkat.Om inte godtar vårt förslag är vi beredda attgå emot förslagen i propositionen om borttagandet avschablonavdrag, sänkning av mervärdesskatten och höjningav energiskatten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att , om Investeringsaktiebolaget intekommer till stånd, avslår förslaget om borttagande avschablonavdraget,2. att , om Investeringsaktiebolaget intekommer till stånd, avslår förslaget om sänkning avmervärdesskatten,3. att , om Investeringsaktiebolaget intekommer till stånd, avslår förslaget om höjning avenergiskatten.
mot · GF02Fi44 · 1992-05-11 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fler platser på högskolan,33. att avslår regeringens förslag tillräntebidrag för nybyggnad av bostäder,134. att avslår regeringens förslag tillräntebidrag för ombyggnad m.m. av bostäder,135. att avslår regeringens förslag till statligakreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder,136. att avslår regeringens förslag till höjdgaranterad ränta m.m. för hus med räntebidragenligt äldre bestämmelser,137. att avslår regeringens förslag till avvecklingav investeringsbidrag för ny- och ombyggnad avbostäder,138. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att lämna förslag till nyttbostadsfinansieringssystem med en fördelningspolitisktgynnsam effekt enligt vad i motionen anförts,139. att -- om yrkandena 33--37 avslås -- beslutaratt flytta fram ikraftträdandet av det nyabostadsfinansieringssystemet till ,140. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett nyttbostadsfinansieringssystem inte får innebära en risk förförsämrad boendekvalitet.1
mot · GF02Fi45 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Arbetsmarknaden i länArbetsmarknadsläget i län har på bara ca ett årstid dramatiskt försämrats. Detta sker inom samtliga delarav näringslivet, i samtliga kommuner, samt inom såvälprivat som offentlig sektor. Inför den närmaste framtidenfinns nya hot om ytterligare kraftiga försämringar.Vi socialdemokrater i län delar länsstyrelsensoch länsarbetsnämndens oro över dagens utveckling, liksomöver den utveckling som också tydligt kan skönjas. Detkrävs nu kraftfulla insatser för att mildra de direktaeffekterna av den vikande arbetsmarknaden. Det krävsockså kraftfulla åtgärder, speciellt i Norduppland, för attlångsiktigt stärka näringslivet liksom också för att utnyttjade goda förutsättningar som finns inom länet och för attkunna dra fördelar av en kommande konjunkturuppgång.I en särskild socialdemokratisk partimotion om arbeteoch sysselsättning redovisas ett kraftfullt program medmånga olika insatser för att få ned arbetslösheten i vårtland. I bilagor till denna partimotion redovisar vi län för länkonkreta förslag till investeringar till gagn försysselsättningen. De konkreta åtgärder som föreslås förUppsala län överensstämmer väl med de särskilda åtgärderlänsstyrelsen och länsarbetsnämnden i län i ensärskild skrivelse till regeringen, arbetsmarknadsministernhar begärt. I denna skrivelse föreslår de bl.a.: Förkommunala anläggnings- och byggnadsarbeten bör länettilldelas 80 milj.kr. För kulturmiljöåtgärder inombyggnadsvård, mark- och landskapsvård bör länet tilldelas25 milj.kr. För utbyggnad av länsjärnvägar och vägar ilänet bör länet tilldelas 185 milj.kr. Utbyggnaden avOstkustbanan bör tidigareläggas måstebyggas måste anslutas tillOstkustbanan För utbyggnad av optofiberspråk bör länettilldelas 5 milj.kr. För näringspolitiska insatser bör länettilldelas 60 milj.kr. fördelat För riskvilligtkapital till företag bör länet tilldelas 60 milj.kr. fördelat Medel bör anvisas för särskilda byggprojekt 35milj.kr. bör tilldelas länet som bidrag till byggandet avUppsala Convention Center.Enligt vår mening är det angeläget att i enlighet medförslagen i vår partimotion åtgärder kommer tillstånd så att arbetslösheten kraftigt kan minskas i Uppsalalän.Det är också viktigt att kraftfulla insatser kan göras ilänets kommuner och i . Denuppseendeväckande utvecklingen som pågår i Uppsalamåste brytas. I vår partimotion om ekonomiavvisar vi regeringens förslag om att 7,5 miljarder kronordras in från kommunerna liksom också förslaget att lagstiftaom kommunalt skattestopp. Härigenom skapas utrymmeför att upprätthålla välfärd och sysselsättning inom offentligsektor i bl.a. vårt län. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av och möjligheterna tillproduktiva insatser till gagn för sysselsättningen i Uppsalalän.
mot · GF02Fi46 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringspropositionen) I regeringens proposition 1991/92:150 föreslås att denallmänna energiskatten helt slopas för industrin och attkoldioxidskatten blir kvar, men på en väsentligt lägre nivå.För att finansiera denna skattesänkning föreslår regeringenen höjning av den allmänna energiskatten för hushållen.I samband med skattereformens genomförandeföreslogs av de utredningar som föregick denna, attfinansieringen av reformen skulle ske bl.a. genom enhöjning av den allmänna energiskatten på elektrisk kraft.Den dåvarande regionalpolitiskt tänkandesocialdemokratiska regeringen uppmärksammade dock, attför hushållen i övre och inre skulle detta innebäraoacceptabelt höga boendekostnader på grund av den högaenergiåtgång som krävs i det där strängare klimatet.På den dåvarande regeringens initiativ fick den allmännaenergiskatten en utformning med per kWh vidförbrukning i dessa glesbygdskommuner i de nordligadelarna av landet och per kWh för förbrukning iövriga landet.Den nuvarande regeringens avsaknad påregionalpolitiskt tänkande har inneburit, att ett förslag påytterligare differentiering har uteblivit. Som konsekvens avdetta får hushållen i landets nordligasteglesbygdskommuner bära en större börda än landet i övrigtför slopandet av industrins skattebefrielse.Det bör också uppmärksammas attgenomsnittsinkomsterna i dessa delar av landet ligger på enbetydligt lägre nivå än landet i övrigt, varför höjningen avelskatten i kombination med regeringens förslag omslopandet av det s.k. schablonavdraget blir för dessamänniskor en kännbar skattehöjning, som icke på långavägar kan kompenseras med den föreslagnamomssänkningen.Regeringens förslag om finansieringen av industrinsskattebefrielse bör därför enligt vår mening avvisas och iövrigt bör skattelättnaden få en sådan utformning att denenbart kommer den s.k. elintensiva industrin till del. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattelättnader för enbart dens.k. elintensiva industrin,2. att avslår regeringens förslag till finansieringav industrins skattebefrielse.