mot · GF02Jo611 · 1992-01-27 00:00:00 — Dikning och sumpskogar har variti centrum för debatten om skogen. En del har tyckt attskyddet för värdefulla sumpskogar är alldeles otillräckligt,andra har mera talat om dikningens negativa följder i olikaavseenden. Som ofta är vanligt i skogsdebattsammanhangså är det andra grupper som formulerat problemen ochdärmed i stor utsträckning dikterat villkoren för debatten.I sedvanlig ordning så har skogsägarna intagit enförsvarsposition eller inte sagt något alls. Vad som kanskehar saknats är en dialog där inte enbart de eventuellanegativa effekterna av dikningen har redovisats utan ävende positiva, eftersom sådana också finns. Helt klart är attdikningen medför en ökad mångfald, en ökadlövinblandning och ett vitalare bestånd som står emotförsurning. Många av de artrika sumpskogar som finns är eneffekt av skogsdikning.Oavsett vad som kommer att gällabeträffande skogsdikning så är det i högsta grad nödvändigtmed en ökad faktainsamling och dokumentation avdikesföretag som lämpar sig för studier. Ett litet steg i denriktningen är Rapport 3270 ''Skogs- ochmyrdikningens konsekvenser'' där några forskare beskriverkonsekvensen av dikning i flera avseenden.Ett annat sätt att vinna klarhet är att gå till praktiken ochundersöka effekten av äldre dikningar, d v s att studera vadsom händer i verkligheten efter en dikning. Ett bra exempelär området Grankottaliden, , ett av professorCarl väl dokumenterat område. Efterbeskrivningen planlades dikning på sedvanligt sätt, och nu60 år senare kan effekterna studeras. Detta dikningsområdeär beskrivet 1932 under rubriken ''Omskogsdikningsplaners upprättande i '' iMeddelanden från , Häfte nr 3.Utöver några mindre studier över dikningens effekterfinns ett mycket stort och värdefullt material iskogsvårdsstyrelsens dikningsarkiv. Detta arkiv har använtsav forskarna samt även kommit till användning vidrättstvister. kan arkivet få en ny användning, vissastudier tyder på att ''dikesslut'' är lämpliga kalkningsplatser.Detta arkiv har en stor nackdel, nämligen att det främstär upplagt efter anslag och diarienummer, vilket försvårarför utomstående att använda det. Då de personer somkänner till arkivets uppbyggnad snart går i pension är detangeläget att en del av de uppgifter arkivet innehålleröverförs till ett ADB-baserat register som medger snabbutsökning av olika uppgifter. Skogshögskolan samtlänsstyrelsernas miljövårdsenheter skulle t.ex. säkert hastor nytta av ett sådant register.Ett annnat tungt vägande skäl för att inrätta dettaregister är att, då stödet till skogsdikning borttogs minskadeäven frekvensen av registrerade, väl planlagda ochdokumenterade dikningsföretag. Det är därför angelägetatt de gamla planernas kunskapsbank tas till vara.Sammanfattningsvis: Arbetet med att upprätta endikningsdatabank bör igångsättas. Lämpligen kandetta då ske genom att arbetet påbörjas i ett län, förslagsvisVästerbotten eftersom ett sådant register passar väl in ibilden av som ett torvforskningscentrum. Enligtgjorda beräkningar skulle kostnaden för detta bli ca 400 000kronor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av endikningsdatabank.