mot · GF02Ju218 · 1992-01-27 00:00:00 — Efter att ha studerat årets budgetproposition1991/92:100, bilaga 3, avsnitt B. Polisväsendet, så får jaghärmed påtala nödvändiga inriktningar för verksamheten. Imitt första anförande under den allmänpolitiska debatten,så beskrevs skillnaden mellan 1970-talets och dagensförhållanden. I anförandet påtalades det bl.a. att det intelängre finns ''fotpatrullerande polis ute på våra gator här iStockholm''. Vidare kan man i nämnda proposition,beträffande verksamhetens resultat för polisväsendet, läsaatt fotpatrulleringen minskat och attkvarterspolisverksamheten minskat . Detta till förmån för denresurskrävande utryckningsverksamheten. För Stockholmsdel kan orsakerna till detta till vissa delar förklaras av detbesvärliga vakansläge som funnits under längre tid.Reflektioner över dettaVilken av ovan anförda verksamhet som skall prioriterasär föremål för olika åsikter beroende på vilket utgångslägeman har i diskussionen. Det kan i sammanhanget vara värtatt påminna om att en attitydförändring gentemotpolisverksamhetens ändamål kunde förmärkas iinledningsparagraferna till den polislag som trädde i kraftden . I tidigare polisinstruktionerbeträffande polisens uppgifter angavs det i instruktionens 2§: ''Polisen skall upprätthålla allmän ordning och säkerhet''(generalklausulen). Vidare föreskrevs det som särkildaåligganden att polisen skulle ''-- -- -- förebygga brott samthindra att den allmänna ordningen och säkerheten störsgenom brott eller på annat sätt''. Denna utgångspunkt fråndet särskilda åliggandet att förebygga brott låg till grundenför polisens verksamhetsplanering.Jag vill påstå att efter omskrivningen i nuvarandepolislag samt efter införande av begreppet ''fria resurser'' såavvecklades kvarterspolisfunktionen inom mångapolisdistrikt. Dessutom utjämnades den lönestatus somfunnits där kvarterspolistjänsterna som mest hade 3lönegrader högre inom polisassistentsskiktet. Med dennaattitydförändring minskade, enligt min mening, vikten avbrottsförebyggande polisverksamhet på fältet ochomprioriteringar gjordes. Dessbättre inte i alla polisdistrikt.I manifest ''Rakt på brottsligheten''framgår att polisen skall inta ett nytt förhållningssätt iförhållande till sina uppgifter och sitt arbete, kort sagt enförändrad polisroll.För att lägga tyngd på prioriteringen av förebyggandeverksamhet, bör man återgå till uttrycket särskildaåligganden att förebygga brott i 2 § polislagen beträffandepolisens uppgifter.Inför kvarterspolisverksamhet i alla polisdistriktDen framlagda propositionen 1991/92:100 innehållerriktlinjer om att polisverksamheten i ökad utsträckningskall inriktas mot brottsförebyggande verksamhet. Isamband med att man ökar intagningen till polishögskolanfrån 600 till 700 polisaspiranter under /92 såföreslår jag härmed att man utökar antaletkvarterspolistjänster med motsvarande antal, dvs. medmotsvarande 100 tjänster sammanlagt ute i de olikapolisdistrikten. Målsättningen bör vara att tillsättakvarterspolistjänster i alla landets polisdistrikt, inom ramenför de fria resurserna. Minsta antalet bör vara 2kvarterspoliser per distrikt.Den brottsförebyggande inriktningen för NorrlandsglesbygdI takt med att många lokala och kommunalaservicefunktioner försvinner i glesbygden, så minskar ävenden polisiära servicen. Därför är det viktigt att denförändrade inriktningen, som regeringen med hänvisningtill polisens manifest ställer sig bakom, kommerbefolkningen i , speciellt dess inland, till del.Uttrycket ''hela skall leva'' måste gälla även dettaområde. Kvarterspolisverksamheten bör införas i de s klokalvaktområdena. Dessa har många vakanser p g aindragning av personalresurserna till centralorten ipolisdistriktet.Kvarterspolisernas övergripande och uppskattadearbetsmetoder är att de med sin lokal- ochpersonkännedom, genom samverkan med olika lokalaorgan bidrar till förbättrade förhållanden inom respektiveansvarsområde. En ökad synlighet av polis är också en saksom allmänheten har efterfrågat. Det är också detta manvinner genom kvarterspolisverksamhet, samt att man gerutökad service och smidighet i kontakten med allmänheten.Många gånger kan kvarterspolisen t.ex. lösa lokalatrafikproblem genom rapporteftergift och upplysning.Denna arbetsmetod är vida överlägsen repressiva åtgärdermot medborgarna.Kvarterspolisverksamheten har funnits inom olikapolisdistrikt sedan starten . Underårens lopp har många enskilda kvarterspoliser på egnainitiativ med mycket knappa resurser och stöd oförtrutetarbetat vidare. har de heller inte fåttförståelse för de viktiga brottsförebyggande insatser somderas arbete lagt grunden till. Resultatet av deras finaarbetsinsatser har dock uppmärksammats av lokalapolitiker inom polisstyrelserna samt sedan man införtanalys- och planeringsfunktioner inom polismyndigheterna.Detta har gjort att verksamheten fått en vidare uppföljningsamt att kvarterspolisverksamheten på många orter byggtsut.Kvarterspolisverksamhet bör vara grunden för allpolisverksamhetEmellertid så påfordrar dagens verklighet attkvarterspoliserna är mer flexibla i sin tjänsteutövning. Motbakgrund av att brottsligheten ökar, totalt sett, samt attkriminaliteten bland barn och ungdomar går ner i åldrarnaär det viktigt att de polisiära insatserna förändras för attmöta denna negativa utveckling. Denna verklighetpåfordrar att kvarterspolisverksamheten är mer flexibel.För detta ändamål krävs att verksamheten tillförspersonella resurser. Utan att förringa olika initiativ ochmodeller som redan tagits bland landets polismyndigheter,vilka beskrivits i tidigare motioner, så har man i Örebroarbetat fram en kvarterspolisorganisation som borde kunnakomplettera andra modeller som föredöme att ta efter förandra polismyndigheter.ÖrebromodellenSedan 1 januari 1992 omfattar verksamheten 20polismän varav två i arbetsledande funktioner. Inriktningenär att arbeta både preventivt och repressivt. Man harmycket bred verksamhet men arbetar utifrån den allmännapolicy som traditionell kvarterspolisverksamhet bygger på.Därutöver är man mycket problemorienterad och arbetarrepressivt med allehanda kriminell verksamhet. Nämnaskan att man stått för avdistriktets samtliga omhändertaganden och gripanden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär sådan ändring ipolislagen att det framgår att det åligger polisen särskilt attförebygga brott,2. att hos regeringen begär attrikspolisstyrelsen får i uppdrag att införakvarterspolisverksamhet i alla polisdistrikt,3. att hos regeringen begär attrikspolisstyrelsen verkar för att kvarterspolisverksamhetskall utgöra grunden för all polisverksamhet enligtÖrebromodellen.