mot · GF02Jo202 · 1992-01-27 00:00:00 — Det livsmedelspolitiska beslutet innebärbl.a. att livsmedelsproduktionen i vårt land skall minskasför att anpassas till den inhemska efterfrågan. Därmed blirvi kvitt en förlustbringande överproduktion.Det förelåg -- och föreligger -- dock en politisk enighetom att minskningen av produktionen inte skall berörajordbruket i norra . Där förekommer ej någonöverproduktion.Jordbruket i norra är en nyckelverksamhet närdet gäller den regionala utjämningen av sysselsättning ochvälfärd som vi eftersträvar. Minskar jordbruket i omfattningfaller en stor del av möjligheterna förkombinationsverksamhet och därmed försämras utsikternaatt behålla en varierad och levande landsbygd i norraSverige.Förutsättningarna för jordbruket i norra att påverkas såväl av det , varom nuslutförhandlas, som av ett svenskt medlemskap i inte att kunna fortsätta med prisstöd för attkompensera för sämre odlingsbetingelser, utan vi måstefinna andra former.En arbetsgrupp för översyn av stödet till jordbruket inorra har lämnat ett delbetänkande (DS1991:80). Av detta framgår att mindre än hälften avnuvarande norrlandsstöd beräknas kunna utgå genom olikastödformer som ingår i EG:s jordbruksbudget.Överskjutande behov får bestridas nationellt och bör enligtarbetsgruppens huvudförslag täckas genom djurbidrag.Jordbruksproduktionen i norra är tilldominerande del inriktad på mjölk/köttproduktion som gerstörst och jämnast sysselsättning. Getnäringen är större inorra än i övriga landet. Båda dessaproduktionsgrenar kan genom stöd som utbetalas perdjur.Men det förekommer också inom stödområdetjordbruksföretag som inte har animalieproduktion. Det ärsärskilt vanligt i den södra delen såsom i ochVärmland. För denna produktion behövs ett arealstöd.Men även för animalieproduktionen är en kombinationav areal/djurstöd att föredra. Därmed förhindras att enrenodlad ersättning per mjölkko i de nordligaste områdenanärmar sig . Vidare tillgodoserkombinationen areal/djurstöd konsumenternas önskemålom öppet landskap och så långt det är möjligt betesbaseradanimalieproduktion.Den kommission som tillsatts för att följaomställningen av vårt jordbruk och föreslå anpassningarinför EG-medlemskap har också fått i uppdrag att utredaförutsättningarna för en generell arealersättning för helalandet som betalning för vården av ett öppet landskap m.m.När det gäller jordbruket i norra kan det isamband med ett uppstå ett behovatt avveckla nuvarande prisstöd. Enligt vad som är käntkommer avtalet att föreskriva att samtliga prisstöd trappasned . Eftersom prisstödet i norrkompenserar för sämre odlingsbetingelser kommerjordbruket att försvinna om stödet trappas av.I ett sådant läge kommer kommissionens utredning omen generell arealersättning att ta . Vi anser därföratt , som har en omfattande kunskapom norrlandsjordbruket, bör få i uppdrag att utarbeta ettförslag till norrlandsersättning som baseras på enkombination av ersättning för areal och djur.Det bör i detta sammanhang framhållas vikten av attjordbruksverket noga utreder vilka krav som skall ställas påareal för vilken ersättning skall utgå. Det bör vara fråga ommark som det tidigare bedrivits jordbruk på och den bör ifortsättningen användas för en kvalificerad produktion. Detskall inte vara möjligt att uppbära arealersättning genom attendast hålla växtligheten nere med hjälp av exempelvisslaghack.Av ovan nämnda rapport om norrlandsjordbruketframgår att stödet totalt kommer att behöva ökas under denärmaste åren för att sedan kunna minskas.Norrlandsstödet har av tradition utgått av budgetmedel.Med anledning av nuvarande lågkonjunktur och despeciella problem som vår svenska ekonomi dras med, harfråga uppkommit om de ökade insatserna för att bevarajordbruket i norra skulle kunna tas av den ram somavsatts för omställning av det svenska jordbruket.Vi anser dock att en sådan uppläggning inte är möjlig.Att bevara jordbruket i norra på minst nuvarandenivå är i första hand en regionalpolitisk målsättning.Jordbruk är den näring som lättast kan kombineras medsmåföretagande inom turism och andra näringar. Att då låtajordbruket i med tillräckliga problem attanpassa produktionen till den svenska efterfrågan -- och iett andra steg till EG -- vara med och betala skulle skapastora motsättningar mellan jordbrukare i södra och norraSverige. Huvuddelen av de medel som finansieraromställningen av jordbruket utgörs av sådana som tidigaretogs ut inom jordbruksregleringen, såsomhandelsgödselavgifter, förmalningsavgifter, införselavgifteroch fettvaruavgifter.Om det ej föreligger möjlighet att som tidigare bestridanorrlandsstödet helt av budgetmedel anser vi attlånefinansiering bör tillgripas och att skulden får betalasmed f.d. regleringsmedel efter /96 då de ejär beräknade att tas i anspråk för omställningen avjordbruket. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge iuppdrag att utarbeta ett förslag till kombineratareal/djurstöd för jordbruket inom stödområdet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansieringen avNorrlandsstödet.