ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Kr249 · 1992-01-27 00:00:00 — För blir samarbetet med övriga delar avVästsverige allt mer betydelsefullt. Länet har drygt 270 000innevånare. Det är ett av landets tidningstätaste områden --8 lokaltidningar. Endast lokalradion kan sägas svara förnyhetsbevakning och kommentarer täckande hela länet.För regionala nyheter och kommentarer svararGöteborgs-Posten och Arbetet Väst, som tillsammanstäcker av hushållen.Det starkaste regionala mediet i är SverigesTelevisions regionala program Väst Nytt. Från 1985 till 1990lär andelen tittare ha ökat från omkring 20 till runt 30 %.Det har skett trots en ökad konkurrens i TV-medierna.Väst Nytt har reportrar i och i Trestad. I Boråsfinns en reporter med kamerateam. I finns ingenbevakning alls. Det innebär att blir ytterstlite representerat i de sändningar som ses av av allatittare i länet. Det betyder också att övrigatittare får mycket sparsamt med information om vad somhänder i Skaraborg.Nyhets- och sportsändningar i TV har ökat mycketkraftigt , men huvuddelen avresurserna, personella och ekonomiska, har stannat iStockholm.Distrikten har utökat sina sändningar med 15 minuterper vecka . Femminuterssändningar har införtssommartid. Dessutom har kravet på nyhetsbevakning förRapport och Aktuellt ökat. Förändringarna har skett utanförstärkningar. Bl.a. på grund härav har Väst Nytt intekunnat placera ett nyhetsteam i Skaraborg.Vi anser att måste stationera ettteam i . Samarbetet mellan länen i Västsverigehar ökat markant . Behovet av information,kommentarer och debatt om vad som händer i Västsverigeär betydligt större . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om TV:s nyhetsbevakning iSkaraborg.
mot · GF02Kr250 · 1992-01-27 00:00:00 — Radio-koncernens insatser för handikappade har en mängd nya TV- och radiokanalerstartats. kommer en ny kommersiell markbundenTV-kanal att börja sända. Trots detta ökade utbud har intemöjligheterna och tillgängligheten för människor medfunktionshinder förbättrats nämnvärt. Klyftan mellanpersoner med funktionshinder och andra har på dettaområde ökat.Möjligheter till förbättringar har funnits. Som exempelkan nämnas att när avtalet slöts om den nya markbundnaTV-kanalen mellan TV-bolaget och staten togs inga hänsyntill hörselskadades, dövas, synskadades och psykisktutvecklingsstördas behov. Detta trots att behoven för dessagrupper och teknikens möjligheter är väl kända.Nu stundar snart ett nytt flerårigt avtal mellan staten ochSveriges . Detta avtal måste absolut få enutformning så att situationen för personer medfunktionshinder påtagligt förbättras. SR har ett publicservice-uppdrag i vilket det borde ligga att ge alla grupperdel av det utbud som ges.Det finns många exempel på åtgärder som kunde vidtasmed redan känd teknik. Ljudkvaliteten kan förbättras så atttal blir tydligare och bakgrundsljud försvinner. Betydligtfler program kan textas och direkttextningstekniken byggasut. Minst en daglig nyhetssändning borde teckentolkasliksom andra samhällsinformativa program ochbarnprogram. Utvecklingsstörda behöver ett lättbegripligtnyhetsprogram. Programinformation måste görastillgänglig för synskadade.Fler exempel på möjliga förbättringar kan ges. Underden kommande avtalsperioden som löper ända till 1998kommer tekniken att ge ännu större möjligheter till att göraprogrammen tillgängliga för handikappade om bara viljanfinns. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen i ett nytt avtal medSR-koncernen markerar bolagets skyldighet att göraprogrammen tillgängliga för personer med funktionshinder.
mot · GF02Kr251 · 1992-01-27 00:00:00 — Slopande av radio- och TV-avgiften Nästan alla skattebetalare i debiteras en avgiftför innehavet av radio- och/eller TV-apparat. Mandebiteras sålunda inte för utnyttjandet av dessa apparater. Idet avseendet kan debiteringen liknas vid en avgift ellerskatt till staten. Det vore då rationellt att avskaffa densärskilda radio- och TV-avgiften och låta den ingå i detallmänna skatteuttaget.Vi svenska skattebetalare betalar skatt för åtskilligaoffentliga tjänster som vi aldrig utnyttjar men både formelltoch reellt har rätt att utnyttja om vi skulle hamna i en visssituation.Avskaffandet av radio- och TV-avgiften innebär attRadiotjänst i kan läggas ned vilket ger enbesparing om 146,7 milj. kronor för medminskad byråkrati. Driftskostnaderna utgör 128,8 milj.kronor och planenliga avskrivningar 18,5 milj. kronor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att den särskilda debiteringen förinnehav av radio- och/eller TV-apparat slopas och attavgiften bakas in i den statliga budgeten.
mot · GF02Kr254 · 1992-01-27 00:00:00 — har som försöksverksamhetprövat syntolkning för synskadade i samband med sinturnéverksamhet. Syntolkning fungerar så, att desynskadade teaterbesökarna får låna var sin mottagare medhörlur. En person som väl känner till aktuell pjäs, dvs någonanställd vid , har en sändarutrustning medmikrofon, i vilken han kommenterar det som händer påscenen och som inte framgår av dialogen. Han berättar vilkasom kommer in eller går ut från scenen, hur personernareagerar, vad de gör när de är tysta t ex. De synskadade teaterbesökarna hör kommentarernai hörluren, vilket innebär att de kan följa vad somsker på scenen. Kommentarerna stör heller inteomkringsittande publik. Syntolkningen gör teaterbesökbetydligt mer njutbara för synskadade personer.I samarbete med teaterföreningar, skolor, synskadadeslänsoch lokalorganisationer har vid 56 tillfällensyntolkat från 16 olika produktioner. Verksamheten ärmycket uppskattad av synskadade. anser attförsöksverksamheten slagit väl ut och motiverar enfortsättning av mer kontinuerlig art.Mot bakgrund av den positiva erfarenhet som gjorts avförsöksverksamheten är det som vi ser det nu angeläget attdet blir en permanent verksamhet och att den därvid fårbekostas inom det uppräknade förslaget ibudgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verksamheten medsyntolkning för synskadade vid föreställningarges en permanent karaktär inom ramen för befintligaresurser.
mot · GF02Kr256 · 1992-01-27 00:00:00 — De tre storstadsregionerna har var sin storsymfoniorkester. Stockholmsfilharmonikerna har l00musiker, Göteborgssymfonikerna l00 och MalmöSymfoniorkester 83. Varje orkester har grundbeloppmotsvarande antalet musiker.Därutöver utgår extra grundbelopp enligt följande:Stockholm 70Göteborg 35Malmö 2Hur en regional rättvisa kan skapas är uppenbart. Dettakonsekventa gynnande av kan enligt min meninginte accepteras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om symfoniorkestrarnasgrundbelopp.
mot · GF02Kr258 · 1992-01-27 00:00:00 — ingår genom riksdagsbeslut 90-05-30i det s. k. intensivdataområdet. Beslutet kommer attmedföra ett betydligt större bevarande av arkivhandlingarpå den statliga och kommunala sidan än vad som är falletutanför intensivdataområdet.Länsstyrelsen, , högskolan iSundsvall/och harföreslagit ett långtgående samarbete inom länet för attfrämja arkivfrågorna och verka för en samordnad lösning avdepåfrågan. I länet bedrivs dessutom ett utvecklingsarbetei syfte att ta fram system och metoder för distribution avarkivinformation med hjälp av ADB. Projektet måstebaseras på en stor erhålla nödvändigvolym och erfarenhetsunderlag.Byggnadsstyrelsen har utarbetat ett förslag tillutbyggnad av landsarkivet i . Det ger möjlighetatt uppfylla de krav som ställs för att fram klaraförvaringen av leveransmoget statligt arkivmaterial iarkivdistriktet (X, Y, AC och BD län).Utbyggnaden bör också genom ökad yta kunnatillgodose behovet av den långsiktiga förvaringen avsjukjournaler i intensivdatalänet. harutbyggnaden av landsarkivet prioriterats avarbetsmarknadsdepartementet ochutbildningsdepartementet.Det är viktigt att tillbyggnaden, en nödvändiginvestering, nu tidigareläggs. Arbetsmarknaden, ochsärskilt byggnadssektorn, i länet behöver just nu varjetillskott av samhällsbeställningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillbyggnad av landsarkivet iHärnösand.
mot · GF02Kr259 · 1992-01-27 00:00:00 — har fattat ettinriktningsbeslut om tillbyggnad för landsarkivet iHärnösand. Tillbyggnaden har beräknats till en yta om 1460m2 . Genom den snabba omvandlingen inom denoffentliga sektorn beräknas dock behovet av arkivyta varastörre till följd av bolagiseringar, nedläggningar avmyndigheter m.m.Förutom landsarkivets behov har intresse visats frånlandstinget i , ,/och Statens skola förvuxna i att utnyttja ytterligare ytor i sambandmed tillbyggnaden för arkiv och utbildningsändamål. I dettafall beräknas den totala byggnadsytan uppgå till cirka 3 000m2 .En utbyggnad av landsarkivet i innebär entidigareläggning av en nödvändig investering för att klarakonsekvenserna av folkbokföringsreformen. Även andraändamål, som i sig genererar ny sysselsättning, främjas avinvesteringen. Med tanke på det mycket besvärandesysselsättningsläget bör projektet drivas snabbast möjligtmed sikte på byggstart . Enligtbyggnadsstyrelsens tidplan är en forcerad takt i utrednings-och planeringsarbete möjlig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en snabb utbyggnadav landsarkivet i .
mot · GF02Kr261 · 1992-01-27 00:00:00 — Det är ett riksintresse att hålla levande.Slottet härstammar . Denna riksklenod harsedan 1899 inrymt första landsarkiv. Här verkarockså Internationella sedan drygt 25år tillbaka och en stiftelse för slotts möblering harfunnits sedan 1968.Vadstena kommun med sina drygt 7 000 invånare hargenom åren gjort stora insatser för att utveckla kulturen ochturismen. Man har arbetat i den anda somriksantikvarieämbetet och länsturistnämnderna nurekommenderar för andra viktiga turistmål. Allaverksamheter på är beroende av varandra ochhämmas nu i avvaktan på att de återstående tvåförsvarsvallarna blir återuppbyggda.Allmänheten kan bese , dess tillfälligautställningar, föreställningar ochandra kulturella arrangemang, eller ägna sig åtefterforskningar med hjälp av landsarkivets forskarservice.1939 ansåg att det märkligabyggnadsminnesmärket borde bli föremål fören ingående restaurering på samma sätt som skett medGripsholm, och . Försvarsvallarna somhade raserats borde ersättas med en nyvallanläggning för bl.a. förvaring av arkivalier.Först 1982 startade byggandet av den östra och1985 magasin. Magasinen beräknades då rymma arkivetsbehov . Därefter skulle ytterligare magasinfinnas tillgängliga i de återstående , som skullefärdigställas från byggstarten av denöstra vallen.Den första deletappen godkändes avriksantikvarieämbetet under den uttryckligaförutsättningen att vallanläggningen i sin helhet skulle ståfärdig . Från antikvarisk miljösynpunkt är detdärför ytterst angeläget att projekteringen av den fortsattaåteruppbyggnaden kommer igång.Landsarkivets magasin fylldes snabbare än beräknatbl.a. beroende på förändringar inom den statligaadministrationen, som reste krav på inleveranser frånupphörda myndigheters arkiv. finns det över huvudtaget inga utrymmen kvar och inte ens mycket trängnadebehov av förvaring kan tillgodoses. Då är också ett annex(f.d. ), liksom och angränsanderum fyllda. Dessa lokaler är olämpliga bl.a. frånbrandsynpunkt måste landsarkivet söka ytterligaretillfälliga lösningar på andra håll i kommunen. Värdefullaenskilda arkiv riskerar att bli förstörda genom olämpligförvaring eller kastas i brist på utrymme.Forskningen hämmas när handlingar är utspridda pådetta sätt eller för att de inte ens har kunnat tagas emot avlandsarkivet. Dessutom får det omhändertagna materialeten alltmer statlig slagsida.På grund av den stora magasinbristen är det ytterstangeläget att de återstående återuppbyggs.De är förprojekterade så kostnaderna för detta har statenredan tagit på sig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den fortsatta utbyggnaden avvallarna vid i bör komma till stånd.
mot · GF02Kr263 · 1992-01-27 00:00:00 — Förvaringen av spritlagda samlingar vid har en omfattande hanteringav brandfarlig vätska klass 1 och 2a. Hanteringen omfattarinte bara förvaring utan också en del öppen hantering, t.ex.vid påfyllning och uttag av prover. Hanteringen gällermuseets spritlagda samlingar. De är konserverade i 80-procentig etanol som volymmässigt beräknas uppgå till ca70 . Samlingarna i sprit innehåller hundratals s.k.typer för zoologiska namn. Däribland många Linné-typerfrån 1700-talet.Enligt den gamla lagstiftningen behövde inte statligaverksamheter söka tillstånd. Däremot kräver den nyalagen, som trädde i kraft , att museet är skyldigtatt söka tillstånd för sin verksamhet, enligt 11 § i lagen, SFS1988:868. Den nya lagen om brandfarliga och explosivavaror innebär därmed betydligt skärpta krav på museetslokaler för spritsamlingar.I lagens 6 § anges vilka skyldigheter sökande har för attuppfylla kraven för tillstånd. Brandförsvaret har i brev den19 anfört att med de brister som hanteringenav etanol har , kan museet inte ges något tillstånd.Sprängämnesinspektionen () har för ochbyggnadsstyrelsen (KBS) klargjort vilka kraven nu är, ochSÄI har även yttrat sig över förslaget till förändring avhanteringen.I mars 1990 gav SÄI och brandförsvar enövergångsperiod för NRM och KBS attiordningställa en permanent lösning för hanteringen. I enskrivelse från SÄI, utformad isamråd med brandförsvar, klargörs atttidsfristen ej kommer att förlängas. Dessutom anförs att''om efter treårsperioden ingen lösning finns på hanteringoch säkra lokaler måste tillsynsmyndigheten allvarligtöverväga ett föreläggande om rättelse förenat med vite. SÄIstöder helt brandförsvar i detta. ''En utredning om nya permanenta lokaler har skyndsamtgjorts av KBS, som i sin anslagsframställan /93 gettfrågan en mycket hög prioritet.KBS:s och NRM:s förslag går ut på att i anslutning tilldet nybygge som pågår för nya utställningar, hörsal, filmsal,m.m., också bygga ett fristående underjordiskt utrymme förspritsamlingarna. Förberedelser med sprängning har redangjorts. En koppling till ett pågående byggnadsprojekt ger enrad fördelar och den anvisade tidsfristen skulle kunnaklaras. Även kostnadsmässigt har denna lösning klarafördelar. För betyder en direkt förbindelse tillnya lokaler för samlingarna oerhört mycket.I proposition 1991/92:100, bilaga 12, återfinns iinvesteringsplanen för kulturområdet inte riksmuseetsbehov av nya permanenta lokaler för förvaring av spritlagdasamlingar. Behovets karaktär och de krav som en radmyndigheter ställt måste föranleda en skyndsam lösning ochen annan bedömning från regeringens sida. Den föreslagnainvesteringsplanen bör därför vidgas till att omfatta häranförda behov och i kommande statliga investeringsplanermåste lokalbehov ges högsta prioritet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av nyapermanenta lokaler för förvaring av spritlagda samlingar.
mot · GF02Kr264 · 1992-01-27 00:00:00 — grundades som en avdelningav . Verksamheten omfattar fotografinsutveckling från äldre tid till nutid i konstnärligt ochkommunikativt hänseende.Den praktiska verksamheten har följande inriktning:Produktion av utställningar och kataloger.Föreläsningar.Förvärv till samlingarna, såväl svensk somutländsk konst. Samlingarna omfattar ca 200 000 verk och är med internationella mått av mycket högklass, med bl.a. den berömda professor och behandlar såväl äldre som moderntmaterial ur samlingarna.Utlån av verk ur samlingarna tillandra museer och institutioner.Forskning avseende äldrefotografi samt dokumentation av det nutida skeendetredovisas i utställningar.Insamlande av dokumentationkring fotografi som konstnärligt uttryck. Materialet sorterasin i Fotografihistoriskt arkiv.Fotografibiblioteketomfattar litteratur från äldre fotogafisk tid till nutid. Denårliga ackvisitionen är ca 350 -- 400 volymer. Vidareinkommer ca 95 fotografitidskrifter årligen.Fotografibiblioteket är ett av förnämsta bibliotek isitt slag. Fotografibiblioteket har ända sedan museetstillkomst katalogiserat sitt material och såväl nyförvärv somäldre litteratur är föremål för databearbetning.Fotografiska Museets utställningsverksamhet har varitbanbrytande i Sverige.Ekonomin har dock hindrat utvecklingen vad gällerverksamheten i stort. Utställningsverksamheten harbegränsats som katalogproduktionen heltupphört. Förvärv av utländsk fotografikonst har ocksåupphört under innevarande budgetår. Förvärv av svenskfotografikonst har endast kunnat göras i mindreutsträckning. Därtill finns ett förslag om nedläggning avFotografibiblioteket, om regeringensrationaliseringsförslag vidhålls. Det schematiseradeinsamlandet av material till fotografihistoriskt arkiv harockså måst inställas.Förhoppningar om att databearbeta samlingarna har ejkunnat infrias, vilket förhindrar en mer expansivutlåningsverksamhet till andra institutioner somsvenska och utländska forskare ej kan ges möjligheter att nåde nu okända delarna av samlingarna.Fotografiska Museet som är inrymt i fem olikabyggnader kommer att sammanföras i en enda, när det nyaModerna Museet står färdigt. Detta kommer att i hög gradeffektivisera verksamheten och göra det rika material somingår i samlingarna lättare tillgängligt. Därför är det viktigtatt byggandet av påskyndas.Efter mer än 20 års framgångsrik verksamhet och föreinflyttningen i den nya museibyggnaden bör tillfället varalämpligt att låta utreda den framtida verksamheten vidFotografiska Museet, verksamhetens inriktning, museetsorganisation samt dess ställning inom statens konstmuseer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om fotografiskamuseet.
mot · GF02Kr266 · 1992-01-27 00:00:00 — Restaureringen av 1700-talsorgeln i i län i slutet av1940-talet installerade en ny orgel lät man den gamla 1700-talsorgeln stå kvar. Den har varit obrukbar mendetta har medfört den positiva effekten att dess gamlakvalitéer bevarats osedvanligt väl och ej utsatts för ''okunnigåverkan''.Enligt orgelexperter är Loftahammars-orgeln ett av devärdefullaste instrumenten från svenskt 1700-tal, ja rentkvalitativt (när det gäller material och hantverk) den kanskefrämsta överhuvudtaget''.En restaurering av unika orgel talar föratt den skulle kunna bli en såväl för musikexperter som förförsamlingen stor och efterlängtad attraktion.Orgeln byggdes av den tidigare relativt okändeorgelbyggaren , född . I fråga om''hantverksskicklighet, omsorg och artisteri'' har han ansettsvara en av de främsta orgelbyggarna genom tiderna.Av såväl orgelexperter som av medlemmarna iLoftahammars församling, som under ett flertal årgemensamt samlat medel för att kunna bidraga till enrestaurering, anses det nu vara att arbetet får enkonkret start.Vissa förberedelsearbeten har redan genomförts isamband med rekonstruktionen av Wahlbergsorgeln iKarlskrona.Vid sammanträde i församlings kyrkoråd91-12-03 beslöt kyrkorådet att ta itu med renoveringen,förbereda arbetet och undersöka möjligheterna till anslagför ändamålet.Närmast bör det enligt min mening ankomma påriksantikvarieämbetet att i sin planering ge prioritet åtrestaureringen av 1700-talsorgel så att desskultur- och musikhistoriska värde bevaras såväl förmusiklivet i stort som för församlingsmedlemmarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om restaureringen av Loftahammarsförsamlings 1700-talsorgel.
mot · GF02Kr267 · 1992-01-27 00:00:00 — Väderskärs kapell, eller Värskär som den vanligabenämningen lyder, härstammar . Kapelletuppfördes på Fogelviks egendom, Östra Eds socken menflyttades till det långt ute i havsbandetbelägna Värskär.Det tjänstgjorde i långliga tider inte bara somgudstjänstlokal utan också som skola. När gudstjänst skullehållas eller när fara var å färde kalladesskärgårdsbefolkningen samman medelst en unik trummasom återfinns på Museet.År 1951 överfördes ansvaret för kapellet från församling.Viss renovering har gjorts med medel somden lokala befolkningen ställt till förfogande. Mer måstedock till för att inte väder och vind och tidens slitage skallallvarligt försvåra en framtida totalrenovering. Närmast påtur står enligt uppgift stensockel, dropplister, yttre målning.Varje år förrättas gudstjänster i kapellet och inte sällanväljer ortsbor såväl från församlingen som i förskingringenatt låta sina barn döpas härute i en ursprunglig, traditionsrikmiljö för trakten.Värskärs kapell byggnadsminnesförklarades ochbidrag från torde kunna erhållas urden kvot som inom län disponeras av länsstyrelsengenom . Enligt uppgift anser kyrkorådet attinom kort begära bidrag till restaurering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en restaurering av Väderskärskapell.
mot · GF02Kr268 · 1992-01-27 00:00:00 — Såväl riksdag som regering och olika kulturvårdandemyndigheter är eniga om att det svenska kulturlandskapethar ett oskattbart och omistligt värde. Detta har stadfästsgenom lagstiftning bl.a. i kulturminneslagen och PBL.Samma myndigheter är också överens om att ortnamn äromistliga kulturarv som ska vårdas och bevaras.I flera betänkanden från kulturutskott harfrågan om ortnamn varit föremål för behandling. Ibetänkande 1991/92:KrU3 redovisasRiksantikvarieämbetets (RAÄ) syn på ortnamnsfrågorna.RAÄ hävdar att ortnamnen är ett oersättligt om än icke-fysiskt inslag i kulturlandskapet, som till skillnad från deflesta icke-materiella kulturyttringar har en direktanknytning till kulturlandskapet. RAÄ konstaterar atthänsynstagandet till t.ex. gamla bynamn skulle underlättasom frågan aktualiserades i förarbetena tillkulturminneslagen. har ocksåpåtalat samma sak.Vi har inte heller kunnat finna att de grundläggandedirektiv från riksdag och regering om att nedärvda ortnamnska vårdas och bevaras utifrån deras kulturhistoriska ochsociala värde förts vidare i instruktioner tillfastighetsbildningsmyndigheter ochfastighetsregistreringsmyndigheter.Vi anser att de riktlinjer som tidigare ställt sigbakom sammanförs till en ''hänsynsparagraf'' ikulturminneslagen.Lämpligen kan få i uppdrag attutforma en sådan bearbetning av kulturminneslagen.Kulturmiljövårdens möjligheter att påverka andramyndigheters hantering av ortnamn och uppnå eventuellabehövliga ändringar i deras instruktioner skulle ocksåunderlättas genom denna åtgärd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av attkulturminneslagen får en utformning som inrymmer ävenortnamn.
mot · GF02Kr275 · 1992-01-27 00:00:00 — är det vår första kristne kungtillträdde ämbetet. Kungen var existens är också speciellt dokumenterad eftersomdet slogs mynt i hans namn i Sverige.Tidpunkten när mynten präglades var omkring eller kortefter år 995, d.v.s. vid tiden för kungaval. De bär hansnamn och titel på latin, i översättning ''Svearnas kung'' eller''kung i ''. Den bild som finns på mynten av OlofSkötkonung är förmodlingen en klichéartad framställning,inte något egentligt porträtt. På dessa mynt hade det kristnakorset en framträdande plats.Enligt de äldsta uppgifterna var han döpt redan före sitttrontillträde.Vårt svenska kulturarv är något viktigt att värna. Att detär vår förste kristne kung tillträdde, måste pånågot sätt uppmärksammas . Detta kan ske genomatt ett speciellt jubileumsår utlyses och där det för dettaändamål framställs ett jubileumsmynt över OlofSkötkunung. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att uppmärksamma 1000-årsminnet av .