ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02A704 · 1992-01-27 00:00:00 — angående tillämpningen av lagen om anställningsskydd En skötare som kletade ned en 85-årig rullstodsbundenkvinna med avföring har fått sammanlagt ,av i , i skadestånd och avgångsvederlagenligt lagen om anställningsskydd.Skötaren blev efter den uppmärksammadehändelsen uppsagd från sin anställning av arbetsgivaren,landstinget.Uppsägningen skedde inte på ett formellt riktigt sätt,varför skötaren tillerkändes i skadestånd och32 månadslöner i avgångsvederlag, totalt 420 000 kronor.Riksdagens utredningstjänst har på mitt uppdragundersökt om hade sluppit betalaavgångsvederlag om uppsägningen fullgjorts på ett riktigtsätt.Om uppsägningen skett på ett formellt riktigt sätt hadeskadestånd inte tillerkänts. Däremot hade skötaren haft rätttill avgångsvederlag motsvarande tolv månadslöner.Det är enligt min mening orimligt att en anställd som påett sådant uppenbart sätt misskött sitt arbete inte kanavskedas utan att arbetsgivaren blir skyldig att betalaavgångsvederlag.Regeringen bör därför ta initiativ till att ändra lagen omanställningsskydd på så sätt att skadestånd elleravgångsvederlag inte utgår när arbetstagaren missköter sittarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av lagen omanställningsskydd.
mot · GF02A705 · 1992-01-27 00:00:00 — angående domares rättsliga ställning En av hörnstenarna i vårt statsskick är att den dömandemakten utövas av skickliga, självständiga och oväldigadomare. Domarkåren är rättsstatens sista utpost.Domarna måste vara garanterade integritet ochoavsättlighet. Prövningen av frågan, om en domare pågrund av brott förverkat sin rätt att utöva sin befattning, börsåledes ligga hos allmän domstol och sålunda i sista handhos högsta domstolen (HD). I denna för vår rättsordningcentrala fråga skall inte finnas utrymme för korporativism.Ändå ankommer det på den korporativistiskt sammansattaarbetsdomstolen att pröva denna fråga. Det blev den ickeuppmärksammade konsekvensen av 1975 årsämbetsansvarsreform, som grundades på den besynnerligatanken att, om en tjänsteman vid sin myndighetsutövningkränker en enskild persons intressen eller på annat sätttillfogar denne skada, detta är att betrakta som enarbetsrättslig (intern) angelägenhet mellan arbetsgivarenoch arbetstagaren. Ändringar har företagits i 1975 årsreform till förmån för den enskilde, men i det här berördafallet kvarstår fortfarande felaktigheten.Den åsyftade ordningen är knappast förenlig med detgrundlagsskydd som 11 kap. 5 § regeringsformentillerkänner domare eller i vart fall inte förenlig medgrunderna för detta skydd. Med begreppet ''domstol'' måstegrundlagsstadgandet åsyfta allmän domstol eller sålunda isista hand HD och inte en korporativistiskt sammansattdomstol. Det kan också ifrågasättas om det är rimligt attbeteckna ett mål om skiljande av en domare från hans tjänstmot hans vilja för en civilrättslig arbetstvist.Den översyn som företas av lagen om offentliganställning () bör inkludera även denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att domares rätt att fortsatt utövasitt ämbete skall prövas av allmän domstol i enlighet medvad som i motionen anförts.
mot · GF02A706 · 1992-01-27 00:00:00 — Det krävdes av facklig och politisk kamp föratt få igenom en lagstadgad rätt till betald semester. Sedanisen väl var bruten har det varit möjligt att utökasemesterledigheten och ersättningen för densamma. Dethar kunnat ske i takt med den ekonomiska utvecklingen.Enligt semesterlagen löper intjänandeåret fr.o.m aprilåret innan man tar semester t.o.m. . I vissa falltjänar man in semestern man tar ut den.Betalningen under semestern är av hela årslönenunder intjänandeåret. Fr.o.m. utgörsemesterlönen av lönen som tjänats in underintjänandeåret.Numera finns också, enligt vissa villkor, möjligheter attarbeta under del av semestern och då få ut både den vanligalönen och semesterlönen. Som ett argument för detta haribland nämnts att det skulle ge bättre möjlighet för vissagrupper att mera meningsfullt utnyttja den övrigasemesterledigheten. Detta är ett erkännande att densemesterlön som utgår inte är tillräckligt hög för vissagrupper av arbetstagare. Från principiella utgångspunkterskall naturligtvis semesterersättningen vara så tilltagen attden ger möjlighet att på ett tillfredsställande sätt utnyttjaden lagstadgade ledigheten.Det är emellertid ett känt faktum att allt för mångalågavlönade medlemmar inom såväl LO- som TCO-kollektiven inte har råd att semestra utanför hemmet. Föratt göra det möjligt för lågavlönade grupper att bättreutnyttja sin lagstadgade rätt till semesterledighet måstesemesterersättningen förbättras. Ett sätt att åstadkommadetta kan vara att inrätta en semesterlönefond.Avkastningen från en sådan fond skulle kunna ge etttillskott i semesterkassan och/eller ge en garanteradminimiersättning under semesterledigheten.Hur en semesterlönefond slutligen skall finansieras börbli föremål för utredning och även beakta det faktum attföretagens inbetalningar till arbetslivsfonden upphörde den31.12 1990. 1.10.1989 -- 31.12.1990 har densärskilda arbetsmiljöavgiften varit på lönesummanoch tillfört arbetslivsfonderna cirka 17 miljarder kronor.Företagens inbetalningar till löntagarfonderna upphördeockså den 31.12.1990. Detta bör få betydelse vid enbedömning av finansieringsmöjligheterna för ensemesterlönefond.En allmän semesterlönefond skulle också kunna göradet lättare att byta anställning och ta med sig inneståendeoch sparad semester. Ränteavkastningen på inbetaldsemesterersättning skulle öka värdet på innestående medel.En semesterlönefond skulle också öka möjligheterna attlösa frågan om semesterrätt även för perioder avarbetslöshet.Möjligheterna att finansiera en semesterlönefond för attförstärka de lågavlönades semesterkassa bör enligt våruppfattning, med hänvisning till vad som anförts, vara godaoch borde därför bli föremål för utredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en semesterlönefond.
mot · GF02A708 · 1992-01-27 00:00:00 — har förvärvsfrekvensen förkvinnor ökat kraftigt. Den närmar sig allt mer männens ochär i vissa åldersgrupper i det närmaste på samma nivå. Tillskillnad från männen arbetar kvinnor i stor utsträckningdeltid. Detta är inte alltid resultatet av ett frivilligt val utansammanhänger med kvinnors dubbla roller somyrkesarbetande och huvudansvariga för barn och hem. Detär också ett faktum att på den starkt könsuppdeladearbetsmarknaden där kvinnor huvudsakligen är hänvisadetill vård- och omsorgssektorn och servicesektorn ärdeltidstjänster mycket vanligt. Det innebär att kvinnorsönskemål om heltidsarbete inte alltid kan tillfredsställas.För att i ökad utsträckning kunna ge kvinnor rätt tillheltidsarbete krävs genomgripande arbetsorganisatoriskaförändringar, anpassade till för varje bransch specifikaförutsättningar. Vi anser att arbetslivsfonderna bör gesmöjlighet att särskilt stödja utvecklandet av nyaarbetsorganisatoriska lösningar i branscher därdeltidsarbetandet är omfattande. Detta skulle kunna varaett sätt att skapa större möjligheter att kunna välja denarbetstid den anställde själv önskar.Ett annat problem i detta sammanhang är dedeltidsarbetslösas situation. AMS har tillsammans medarbetsmarknadens parter föreslagit åtgärder för att ge dedeltidsarbetslösa den arbetstid de önskar. Trots mångaförsök har problemet inte nått sin lösning. Under vissaförutsättningar kan deltidsarbetslösa fåersättning från arbetslöshetskassorna. Många kvinnor stårnu inför valet att tvingas säga upp sin deltidsanställning föratt kunna uppbära arbetslöshetsersättning på heltid eller attarbeta kvar i en deltidsanställning som de inte kan försörjasig på.Mot denna bakgrund anser vi att genomförändringar i lagen om anställningsskydd bör gedeltidsarbetslösa företräde till heltidsarbete när arbeten blirlediga hos arbetsgivaren. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda insatser frånarbetslivsfonderna för att stimulera utvecklingen avarbetsorganisatoriska lösningar i branscher därdeltidsarbetandet är omfattande, i syfte att öka antaletheltidsarbeten,2. att genom förändringar i lagen omanställningsskydd ger deltidsarbetande förtur tillheltidsarbete i samband med lediga arbeten/tjänster hosarbetsgivare.
mot · GF02A709 · 1992-01-27 00:00:00 — Rätt till ledighet för vård av barn har samtliga föräldrar rätt att förkorta sin arbetstidtill dess att ett barn har uppnått ålder. Denna rätt ärmycket uppskattad och utnyttjas av många föräldrar.Barnen är emellertid inte mogna att ochupp till själva klara sig före eller efterskoldagen. I många kommuner är fortfarande ocksåutbyggnaden av fritidshemmen eftersatt. Många föräldrarhar därför en önskan om att kunna förlänga sinarbetstidsförkortning till dess barnet fyllt tolv år.Nämnas kan att statligt anställda har genomkollektivavtal rätt att förkorta sin arbetstid till utgången avdet skolår barnet fyller tolv år.Denna rätt bör även tillerkännas övriga föräldrar ochproblem torde inte uppstå för arbetsgivaren då ersättare förden anställda redan bör finnas beroende på tidigareutnyttjad rätt till förkortning av arbetstiden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt till förkortning avarbetstiden.
mot · GF02A710 · 1992-01-27 00:00:00 — Läkares ansvar gentemot huvudarbetsgivaren Det är vanligen förekommande att läkare, vid sidanav sin ordinarie anställning i landsting, bedriver privatvårdverksamhet. Det finns exempel på fall där överläkaremed stort ansvarsområde, på sin ''fritid'' kan behandla ca 3000 patienter . Detta är förhållanden somuppenbarligen kan leda till att standarden på den offentligasjukvården försämras. Inte minst försvårasplaneringsmöjligheterna inom kliniker då möjligheterna attschemalägga läkares arbetstider är begränsade.Det är rimligt att landstingen, såväl som andraarbetsgivare, ges rätt att av samtliga anställda hävda förbudmot konkurrerande verksamhet i den mån denna kan ansesskada huvudarbetsgivarens intressen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om offentlig anställning att landstingen gesmöjlighet att förbjuda anställdas direkt konkurrerandeverksamhet i den mån denna kan anses skadahuvudarbetsgivarens intressen.
mot · GF02A713 · 1992-01-27 00:00:00 — Frågan om koncernfackligt arbete över nationsgränsernahar drivits av fackföreningsrörelsen, bådei och i andra länder, utan att frågan har fått enlösning.Svenska företag etablerar sig i allt snabbare taktutomlands. Detta har inneburit att investeringarna har ökati utlandet och är större än inom . Detta harockså inneburit att besluten tas i allt större utsträckninglångt ifrån de människor som berörs.De fackliga företrädarna inom dessa koncerner harmycket svårt att genomföra sitt arbete på ett rimligt sätt. Dehar bl.a. mycket små möjligheter till kontakter med berördafackliga organisationer utomlands för att diskuteragemensamma frågor och strategier.Detta anser vi vara oacceptabelt. Enligt vår mening ärdet en självklar rättighet för de anställda att erhålla sammamöjligheter till insyn och inflytande över företagensverksamhet på såväl nationellt som internationellt plan.Åtgärder bör därför vidtas för de fackligaorganisationernas rätt till koncernfackligt arbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lagstiftning avkoncernfackligt samarbete över nationsgränserna.
mot · GF02A714 · 1992-01-27 00:00:00 — Den som blir arbetslös och är beroende av barnomsorgmöter regler som upplevs som helt orimliga i kontakten medA-kassan.Det gäller om man bor i en kommun där förälder intehar rätt att behålla en plats i barnomsorgen vid arbetslöshet.Med de regler som gäller i A-kassan kan en arbetslösförälder utan ordnad barnomsorg inte stämpla och därmedfå ut ersättning. Föräldern anses inte stå tillarbetsmarknadens förfogande. Alltså ingen barnomsorg föratt man är arbetslös och ingen A-kasseersättning för attbarnomsorg saknas.Ingen borde behöva hamna i en sådan situation. A-kassan och kommunen borde ha kontakt och samarbete såatt situationen för den enskilde löses. garantera en barnomsorgsplats när ett arbete erbjudsoch A-kassans regler tolkas så att de blir rimliga för denenskilde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslösa föräldrars problemmed A-kassebestämmelser.
mot · GF02A715 · 1992-01-27 00:00:00 — För att göra näringslivet i dess helhet mer dynamisktfordras det ett stort inslag av småföretag. I dettasammanhang spelar egenföretagarna en mycketbetydelsefull roll. Inom bl.a. den växande tjänstesektornförväntas egenföretagandet öka. För t.ex. handeln äregenföretagarna en väsentlig utvecklingskraft och bidrar tillatt skapa verksamhet och därmed arbetstillfällen i hela vårtland.Även inom den offentliga sektorn förväntas det skebetydande förändringar. Delar av den service som idagutförs i offentlig sektor kommer med stor sannolikhet attutföras av småföretagare, vilket kommer att bidra tillförnyelsen av den offentliga sektorn.För att uppmuntra till småföretagande erfordras dockolika åtgärder. Bl.a. gäller det att ge egenföretagarna ettrimligt socialt trygghetssystem. Nuvarande bestämmelserför ersättning till arbetslösa företagare tar inte hänsyn till despeciella förutsättningar och problem som råder förenskilda företagare. Detta gäller bl.a. villkoren för att enföretagare skall betraktas som arbetslös, den tidersättningen beräknas för, lägsta ersättningsnivå,konsekvenser vid byte mellan A-kassor.När en egenföretagare av olika anledningar tvingas gå ikonkurs lever han i stor otrygghet. Detsamma gäller för deföretagare, som får arbetaunder knappa ekonomiska förhållanden, vilket radikaltförsämrar den egna familjens sociala situation. Vetskapenom dessa besvärliga förhållanden gör att många avhåller sigfrån att starta egna företag.De regler som gäller för egenföretagarnas socialatrygghetsgarantier vid arbetslöshet och konkurs o. dyl. ärinte acceptabla. För att inte företagaren skall komma i enohållbar situation bör åtgärder vidtas så att enegenföretagare inte får sämre villkor vid arbetslöshet än enanställd. Med samhällets stöd borde företagaren kunnateckna någon form av frivillig socialförsäkring som kundemildra de svåra ekonomiska effekterna vid t.ex. en konkurseller företagsnedläggning. Regeringen bör se överegenföretagarnas sociala och ekonomiska situation ochåterkomma till med förslag på åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärdersom förbättrar egenföretagarnas sociala situation ochdärvid särskilt deras ekonomiska situation vid personligkonkurs eller arbetslöshet.
mot · GF02A717 · 1992-01-27 00:00:00 — LAS medger orimliga skadestånd sedan uppmärksammades i ett fallmed en landstingsanställd som i tjänsten gjort sig skyldig tillstraffbar handling. Tingsrätten fällde den anställde ochstraff utmättes.Arbetsgivaren hade emellertid sagt upp den anställdeutan att till alla delar följa lagen om anställningsskydd,LAS. Det formella fel gjorde vid uppsägningenvar att den s.k. månadsregeln överskreds. Det medförde attfacket kunde förhandla fram ett ur allmänhetens synvinkelhorribelt skadestånd på för brottet mot LAS. Till detta kommer ett ännuhorriblare skadestånd om på grund av en, i detta fall 24-årig anställningstid.I det allmänna rättsmedvetandet är det stötande att LASöverhuvudtaget medger skadestånd när grunden föruppsägning är en i tjänsten utförd handling vilken vidrättslig prövning medfört fällande dom. Det rimliga är attkvalifikationen för skadestånd p.g.a. anställningstidenslängd i sådana fall anses förverkad. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt till skadestånd,2. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om anställningsskydd enligt vad som anförts imotionen.
mot · GF02A718 · 1992-01-27 00:00:00 — Sex timmars arbetsdag för småbarnsföräldrar Rätten att arbeta sex timmars arbetsdag upphör närbarnet fyller . Efter detta är det arbetsgivaren sombeslutar om den anställde får fortsätta med kortarearbetsdag.En förlängning av rätten till sex timmars arbetsdag förföräldrar till dess att barnen är skulle medföra mångafördelar både för familjen och samhället.Behovet av barntillsyn efter skolan skulle minska och debarn som är ensamma hemma efter skoldagens slut skullebli ensamma . Föräldrar och barn skulle få mertid tillsammans, vilket är viktigt både ur familjens ochsamhällets synpunkt.Förslaget om förlängd rätt till sex timmars arbetsdag förföräldrar kostar inte samhället något. Den som förlorarekonomiskt på förslaget är endast de föräldrar som väljerkortare arbetstid. De förlorar inkomst samt ATP-poäng. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den lagliga rätten till sextimmars arbetsdag för föräldrar förlängs till dess att barnetfyllt .
mot · GF02A719 · 1992-01-27 00:00:00 — Anställda ska inte vara rättslösaEn metallarbetare på i tog utanarbetsledarens medgivande kylarvatten till ett värde avcirka . För detta ville arbetsgivaren säga upp honom.Brott ska naturligtvis beivras. Lagar och regelverk skarespekteras. Men om respekten för rättssamhället skabevaras måste sanktionerna stå i rimlig proportion till denbrottsliga handlingen. Man blir inte dömd till fängelsestraffom man går mot röd gubbe.Men i arbetslivet är det så! En bagatellartad förseelsekan leda till att en anställd sägs upp enligt LAS (lagen omanställningsskydd). Arbetsgivaren har rätt att säga upp denanställde ''om det finns saklig grund''. Den praxis somutvecklats kring lagens tillämpning bär en tydligklassprägel.Det är arbetsgivaren som har makten att säga upp,utfärda andra straff, eller ha överseende. Lagen ger stortutrymme för godtycklighet. Sanktionen blir beroende avvem som gör en förseelse snarare än vilkenförseelse det gäller. En ''obekväm'' anställd, t.ex. fackligtaktiv, kan sägas upp för något som annars, på sin höjd, haderesulterat i en tillsägelse.I det ovan relaterade fallet handlar det definitivt inte omatt företaget led stor ekonomisk skada. De förluster somgörs högre upp i administrationen genom t.ex.telefonsamtal utanför tjänsten är förmodligen mycketstörre.Hur många arbetare och tjänstemän i har intenågon gång fått med sig hem en kulspetspenna, ett pararbetshandskar eller något annat till ett värde betydligthögre än ?Det är mycket tydligt att det handlar om något heltannat, makten att förtrycka.Det är inte rätten att bekämpa stölder och snatterier somifrågasätts utan avsaknaden av rim och reson i metodernaoch den bristande rättssäkerhet och godtycklighet som detleder till.Att förlora sin anställning (särskilt i en lågkonjunkturmed mycket hög arbetslöshet) är ett mycket hårt straff. Detär oacceptabelt att arbetsgivaren kan få ta till en sådanåtgärd för en ringa förseelse.Lagstiftningen som gäller anställningsskydd måstedärför förändras så att de åtgärder en arbetsgivare kan vidtastår i rimlig proportion till den begångna förseelsen. Detmåste finnas en överensstämmelse mellan de regler sområder i arbetslivet och de som råder i samhället i övrigt. Denu rådande förhållandena är inte värdiga ett demokratisktsamhälle.Utredningen för översyn av den arbetsrättsligalagstiftningen bör få i uppdrag att föreslå ändring avanställningsskyddslagens regler om saklig grund föruppsägning i enlighet med vad som ovan anförts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att utredningen föröversyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen får i uppdragatt föreslå ändring av anställningsskyddslagens regler omsaklig grund för uppsägning i enlighet med vad i motionenanförts.
mot · GF02A720 · 1992-01-27 00:00:00 — Ledighet för fackligt uppdrag I den samhällsekonomiska debatten har den lågaproduktivitetsutvecklingen påpekats av flera ekonomer. Vimåste förändra och förbättra verksamheten för att kunnakonkurrera och kunna få en positiv ekonomiskutveckling. En viktig pusselbit i ett förändringsarbete är denomfattande fackliga ledighet, som förtroendevalda harförhandlat till sig . Allt ekonomiskt ansvarför facklig ledighet bör åligga de fackliga organisationerna.På så sätt kan ett effektivt arbete som är till nytta för denfackliga verksamheten uppstå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt alla kostnader för facklig ledighet skall bäras av defackliga organisationerna.
mot · GF02A721 · 1992-01-27 00:00:00 — Den nuvarande semesterlagstiftningen upplevs avföretagen som mycket komplicerad och svår att tillämpa.Semesterlagens regler behöver därför ses över, dels för attförenkla regelsystemet, dels för att göra vissa förändringarav innehållet.Ett exempel på en förändring i lagens innehåll som börgöras gäller företag som semesterstänger och således intekan tillhandahålla arbete . Där harsemesterlagen tolkats så att en arbetsgivare inte kan kommaöverens med en arbetssökande om att denne skall ta ut sinobetalda semester i samband med företagetssemesterstängning. Detta missgynnar inte bara företagenutan i hög grad också de arbetssökande.Reglerna för semesterlönens och semesterledighetensberäkning är så svåra att förstå att många arbetsgivareoch arbetstagare har svårt att kontrollera att rättsemesterförmåner ges ut. Detta är inte minst ett allvarligtproblem för alla små företag som inte har tillgång tilljuridisk expertis. Semesterlagen leder tillproduktivitetshämmande administrativt krångel och måsteförenklas. Reglerna är i vissa fall både ologiska ochmissvisande och kan ge orimliga resultat.Till de regler som definitivt ger orimliga konsekvenserhör reglerna om semesterlönegrundande frånvaro. Dessaregler är alltför omfattande. Det måste finnas ett tak för dentotala frånvaro som grundar rätt till semesterlön, t ex ett högsta antal dagar. Som det nu är kan enkombination av frånvarotyper göra att blirsemesterlönegrundande.Ett annat missförhållande som måste rättas till är att densom är frånvarande, t ex på grund av sjukdom, kan komma i ett bättre läge änden som arbetar. Detta följer av att den som är frånvarandekan uppbära både sjuklön och semesterlön. Listan översemesterlagens orimliga konsekvenser kan göras lång.I direktiven till den tillsatta utredningenangående den arbetsrättsliga lagstiftningen är en avhuvudpunkterna att söka åstadkomma förenklingar förframförallt småföretagen. I direktiven till utredningenpåpekas vidare att arbetsmarknadsutskottet framhållit attäven ledighetslagarna bör ingå i en översyn av denarbetsrättsliga lagstiftningen, eftersom de kan ha enhämmande inverkan på företagen och i synnerhet de småföretagen.Efter ett instämmande i utskottets bedömning sägs inämnda direktiv att en översyn av ledighetslagarna bör skei ett annat sammanhang. Det är av yttersta vikt att arbetetmed översyn av ledighetslagarna med syfte att förenklalagstiftningen snabbt kommer igång.Ett sådant arbete bör bl a inbegripa en total översyn avsemesterlagen i syfte att åstadkomma en enkel och för bådearbetsgivare och arbetstagare lättförståelig reglering av detre förmåner det handlar om, nämligen semesterlön,semesterledighet och semesterersättning. Detta är särskiltangeläget eftersom det här rör sig om en så kallad''vardagslag'' som berör varje arbetsgivare och varjearbetstagare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att en omfattandeöversyn av semesterlagen kommer till stånd i syfte attförenkla lagstiftningen.