mot · GF02N253 · 1992-01-27 00:00:00 — Stöd till ett kooperativt nyföretagande har intresset för nyföretagande ikooperativ form ökat markant.Kooperativa lösningar utvecklas nu inom fler områdendär det tidigare inte funnits kooperativa traditioner. Detgäller områden som hantverk, mindre tillverkning ochservice där nya kooperativ växt fram vid sidan avtraditionellt småföretagande. Kooperativ utvecklas ocksåinom nya tjänstesektorer som information, media, kulturoch konsultbranscherna. Ett ökat intresse finns också iglesbygdsorter där man vill pröva möjligheterna attkombinera småföretagande med samhällelig service genomden kooperativa företagsformen.Störst uppmärksamhet har dockkooperativa lösningar fått som alternativ till offentligtproducerad vård och omsorg. De alternativ som växt framhar bestått både av personal som själv övertagit driften avverksamheten och olika former av brukarkooperativ.Dessutom har nya kombinationer av traditionell och nykooperation utvecklats exempelvis genom att vård ochomsorg integreras i boendet.De olika former av kooperativt nyföretagande som nuutvecklas ställer också nya krav på samhällets insatser. Iförsta hand gäller det att anpassa såväl lagstiftning somolika stödåtgärder för småföretagande och nyföretagandetill de särskilda villkor som gäller för kooperativverksamhet. Utgångspunkten måste vara att denkooperativa företagsformen ges samma förutsättningar attverka och utvecklas som andra företagsformer.Betydande insatser har också kommit till stånd desenaste åren främst som ett resultat av det ekonomiska stödsom ges till lokal rådgivningsverksamhet via detkooperativa rådet.Under 1990 tillsattes också en särskild utredning omkooperativt nyföretagande, . Utredningen presenterade sinaförslag och remissbehandlingen har nuavslutats.Utredningen lämnade en rad förslag till åtgärder. Deflesta förslagen fick också ett brett stöd blandremissinstanserna. Det handlade bl.a. om förslag om ökatstöd till lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU) ochförslag till hur samarbetet mellan samhälleliga organ somutvecklingsfonderna och LKU skall kunna förbättras.Förslag lades också om insatser på utbildningsområdet,bl.a. uppmärksammades folkhögskolornas roll särskilt.Utredningen föreslog även att en rad försöksverksamheterbör komma till stånd som möjliggör en friareresursanvändning inom socialförsäkringssystemet i syfte attunderlätta kooperativa arbetsformer som alternativ tillarbetslöshet, sjukskrivning och förtidspensionering.De flesta av åtgärderna är av den karaktären att defordrar ett fortsatt berednings- och utvecklingsarbete. Detär nu angeläget att detta arbete kommer till stånd. Det börkunna ske inom ramen för det kooperativa rådet i närasamarbete med de organisationer som byggtupp kompetens och erfarenheter om kooperativtnyföretagande.Regeringen bör mot denna bakgrund återkommatill med en samlad redovisning av de åtgärder somnu vidtas eller planeras för att utveckla kooperativtnyföretagande.I avvaktan på denna samlade redovisning anser vi detmotiverat att redan nu uttalar sig för behovet avett ökat statligt stöd för utbildning, information ochrådgivning till dem som önskar starta kooperativverksamhet.I årets budgetproposition anvisas 5,2 milj.kr. för stöd tillkooperativ utveckling. Dessa medel avser ersättning tilllokala kooperativa utvecklingscentra för att de iindividuella avtal med staten påtar sig att svara förkostnadsfri information och rådgivning. Ibudgetpropositionen betonas att utvecklingscentrumen idet här avseendet för den kooperativa företagsformen fyllersamma funktion som utvecklingsfonderna gör för andraföretagsformer.För att den kooperativa företagsformen skall kunnaerhålla samma stöd för sin utveckling som övrigaföretagsformer är de resurser som anvisas otillräckliga.Under 1991 slöts avtal med 15 lokala utvecklingscentra. /92 fanns ca 18 LKU. Förutsättningen för attden kooperativa rådgivningen skall kunna omfatta helalandet och samtliga län är att ytterligare medel kan frigörasredan för nästkommande budgetår.Eftersom denna informations- ochrådgivningsverksamhet enligt vår uppfattning bör ses somett led i samhällets stöd till nyföretagande bör det varamöjligt att omfördela resurser från befintliga anslag. Detbör i första hand kunna ske via anslagen försmåföretagsutveckling och regionalpolitiska satsningar tillsmåföretag.Regeringen anmäler också att vissa medel ur anslaget tillregionalpolitik i fortsättningen skall få användas för stöd tillkooperativ utveckling. Detta är positivt. Vi förutsätter dockatt de medel som på detta sätt frigörs används så att dekommer de lokala kooperativa utvecklingscentrumen tilldel. Utöver detta bör också viss del av utvecklingsfondernasmedel till information och rådgivning kunna användas förkooperativa nyföretag. Utgångspunkten bör vara att stödetför kooperativ utveckling sammantaget uppgår till totalt ca10 milj.kr. för nästkommande budgetår. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en samladredovisning till om insatser för kooperativutveckling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfördelning av medel för stödtill kooperativ utveckling.