ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02T627 · 1992-01-27 00:00:00 — 91/92:38 och prop. 91/92:64 (Avskaffande avflagglagen) aviserade regringen införandet av ettinternationellt register i likhet med de i och Danmarkinförda registren. Vi socialdemokrater yrkade redan dåavslag på prop. 7 kommunikationsdepartementetaviseras på nytt att ett sådant förslag skall komma senare.Däremot föreslår regeringen att det nuvarande bidragettill svenska rederier för deras sociala kostnader ochsjömansskatten skall avskaffas fr.o.m. den 1 juli 1992.Stödet har stor betydelse för bibehållandet av enhandelsflotta under svensk flagg. Kommande förslag påområdet måste ge minst motsvarande effekter och ta hänsyntill de ombordanställdas rimliga krav på en svensksjöfartspolitik.I likhet med förslagen i den socialdemokratiskamotionen från trafikutskottets s-ledamöter måste förslagetom införandet av ett internationellt register som betyder attsjöfackliga organisationer i lag förbjuds att förhandla förutländska medborgare avvisas.Sjöfolkets fackliga organisationer betonar att införandetav ett svenskt internationellt register innebär att mellan 6000 och 10 000 jobb inom sjöfarten riskeras, om det blir frittför svenska redare att anställa lågavlönade internationellabesättningar.Regeringens aviserade förslag betyder alltså mycketstora risker för att tusentals jobb inom sjöfarten försvinnermen har också en rad andra konsekvenser. Risken äruppenbar sedan flagglagen avskaffades, att den svenskahandelsflottan utarmas, och att svenska fartyg överförs tillutländsk flagg och bland annat bemannas med för redarenbillig utländsk arbetskraft.I den flagglag som gällt har huvudvikten lagtsvid hänsyn till att enligt de sjöfartspolitiska riktlinjernabibehålla en svensk handelsflotta av rimlig omfattning avbl.a. Det gäller att det dels finns etttillräckligt antal fartyg under svensk flagg och dels att detfinns aktiva sjömän för bemanningen. Det är uppenbart attdetta äventyras om svenska sjömän tillåts konkurreras ut avbilliga utländska besättningar.Det av regeringen aviserade förslaget under våren 1992måste ta hänsyn till de konsekvenser vi redovisat av ettinförande av ett internationellt register och de krav sommåste ställas på det kommande förslaget påsjöfartspolitikens område. Kan detta inte uppnås måsteregeringen återkomma till med förslag om ettfortsatt rederistöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjöfartspolitiken.
mot · GF02T628 · 1992-01-27 00:00:00 — Den miljöbelastande trafiken i är ett stortproblem. Till problemet bidrar färjegods på lastbil tillStockholms hamn och Kappelskär varav ca hälften ej kanhänföras till hamnarnas närområde. Ca godsbefraktas därmed i ''onödan'' med lastbil genom Stockholmvarje år.För att avlasta från en del godstrafik bör man nu senärmare på möjligheten att stärka hamnregioner norr ochsöder om . Detta också mot bakgrund av enförväntad ökad godsbefordran mellan och Finlandoch mellan och de baltiska staterna. Söder omStockholm är det mest naturliga att som utgören stor kommunikationslänk blir den stora hamnregionen.Att redan betraktas som ett transportcentrumär en fördel i sammanhanget.I infrastrukturdiskussionerna tappar man ofta bortsjöfartens betydelse och att en synkronisering med lämpligalandtransportvägar är nödvändigt för att nå minsta möjligamiljöpåverkan. En avlastning av betungande och ofta''onödig'' långtradartrafik genom måste ses somangelägen trafikplanering. En lämplig hamn föromfördelning av gods från är definitivtNorrköping. Ur det nationella perspektivet skulle en sådanomfördelning vara en klar fördel såväl medmiljöutgångspunkter som med företagsmässiga grunder.Från når man snabbt såväl somregioner söderut.En utbyggd färjetrafik mellan och också snabba transporter till och ned motSvarta havet i och med att vägnätet där är väl utbyggt.Containertrafiken kan här få ett kraftigt uppsving.Under pågående uppbyggnad och utvidgning avsjöfarten i bör man från statsmakternas sidasträva efter att stärka ett konkurrenskraftigt hamnalternativsöder om , lämpligen . Detbör bl a vara ledstjärna för investeringar totalt sett iinfrastrukturen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till en samladstrategi för ett nationellt synsätt på vilka hamnar som börutgöra de stora kommunikationslänkarna i ochdärvid beaktar strategiska läge som viktighamnregion söder om .
mot · GF02T630 · 1992-01-27 00:00:00 — Lotsutkiken på Vinga hotas nu av en nedläggning. Enligtett utredningsförslag inom föreslås ibesparingssyfte att hela verksamheten med 8 tjänster vidlotsutkiken på Vinga indrages. I stället ska lotsutkikensuppgifter skötas av en trafikcentral inne i Göteborg.Detta förslag kan vara ett hot mot sjösäkerheten närutkiken dras in och ersätts med enbart teknisk apparatur.Självklart är det lätt att bevaka stora fartyg viaradarskärmar inne i , men mindre båtar somfritidsbåtar och fiskebåtar kan vara svårare se påradarskärmar. Exempelvis när brand utbryter ombord på enbåt, eller när vill få hjälp med spaning, är detinte så lätt att ersätta det mänskliga ögat som direkt kaniaktta en händelse.Den statliga kusttillsynen är uppdelad på olikahuvudmän. svarar för lots- och fyrväsendet,för bland annat havsövervakning ocholjebekämpning till sjöss, polisen för viss bevakning, SMHIför väderobservationer. Dessutom harSjöräddningssällskapet och försvaret viktiga uppgifter.Men ofta griper de olika huvudmännensverksamhetsområden in i varandra. De bemannadefyrplatserna har t.ex. alltid varit en värdefull del isamhällsservicen längs kusten. Fyrpersonalen har ocksådeltagit i sjöräddning och havsövervakning, svarat förväderobservationer och israpportering m.m.Automatiseringen av fyrplatser har medfört minskadbemanning -- en liknande utveckling har skett på lotssidan.Tyvärr har besparingar av det här slaget lett tillkostnadsökningar för andra verksamheter.Havsövervakningen har också stor betydelse förförsvarets verksamheter vid kusterna. Inom marinen serman med berättigad oro på att befolkningen minskar och attfyrar och lotsplatser avbemannas.Färjekatastrofen utanför sedanvar ett exempel på behovet av väl fungerande ochsamordnade räddningsinsatser. En ännu större tragedikunde förhindras genom att olika enheter samverkade påett mycket bra sätt.Ett annat exempel är när passagerarfärjan grundstötte vid Vinga för , ochsamtliga passagerare kunde räddas direkt genom en snabbinsats från personalen på förbi Vinga till och från hamn ärtillsammans med och högriskområden.Riksdagen har en gång på liberalt initiativ antagitriktlinjer för hur olika myndigheters verksamhet iskärgården skall anpassas till samhällets övergripande krav.Riktlinjerna krävde t.ex. samordning av sjöövervakning,tillsyn och vädertjänst. Förändringar skulle prövas avlänsstyrelsen och eventuellt regeringen innan de skulle fågenomföras. Dessa riktlinjer har numera upphävts. Enligtvår uppfattning är det väsentligt att ytterligare indragningaroch nedläggningar vid våra fyr- och lotsstationer förhindras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att behålla bemanningen påVinga lotsutkik.
mot · GF02T631 · 1992-01-27 00:00:00 — i och Härnösandskommun belyste i en särskild studie ''Isbrytare mot norr'' idecember 1990 två decenniers aktivitet med funktionellaoch regionalpolitiska ambitioner kringisbrytarverksamheten. I denna studie föreslogsomstationering till av ''Atleklassens'' treisbrytare, alternativt endast två av dem. Detta är en lösningsom kan gagna alla intressen, och kan sägas vara enparallell till den omstationering av isbrytarna och till som skedde sommaren 1990.Den nämnda studien anger under flera avsnitt skäl somtalar för en omstationering till . Jag vill bara härhänvisa till avsnitten som behandlar länets situation 1991,de olika förslag som utgått från länsnivån ochriksdagsbehandlingen därav ,säkerhetspolitiska synpunkter, militära och civilaberedskapsaspekter, näringslivets syn m m. I avsnittet omHärnösands särskilda förutsättningar som stationeringsortför isbrytare ges ytterligare belysning av skälen.Ett försök till analys av vad som urisbrytarverksamhetens synvinkel kan te sig särskilt positivtvad gäller funktion och kostnader vid en omstationering kansammanfattas i följande satser: närhet tillverksamhetsområdet hög beredskapsnivå kortagångsträckor beredskapslagring av bränsle ihamncisterner förtöjning inom bevakat områdeverkstadsresurser nära förtöjningsplatsenutbildningsresurser på stationeringsortenStationeringen av isbrytarna vid iStockholm har skett i konkurrens med andrakajutnyttjanden. Denna konkurrens har varit enpåverkande faktor i beslutet om utflyttning av de tvåisbrytarna till . Ytterligare efterfrågan påkajutrymmen i föreligger.I motsats till situationen i kan ställasförhållandena i , där det föreliggerutomordentliga och ekonomiskt gynnsamma möjlighetertill kajplats -- mitt i hjärtat av operationsområdet. Där kantillgångar disponeras som f.n. inte har någon alternativanvändning.Jag vill också erinra om 1983 års utredning av professorÅke E och docent , som bl.afann att en kostnadsminimering på lång sikt skulle bliföljden av en stationering vid av de inorr verksamma isbrytarna.Många faktorer talar således för omstationering av de trestatsisbrytarna -- alternativt två av dem -- från Stockholmtill . En sådan åtgärd skulle, förutom av rentekonomiska skäl, även innebära en välkommenutlokalisering av verksamhet som genererar arbetstillfällen.Detta är något som verkligen är nödvändigt förVästernorrlands län, vilket också påpekats i den motion ombehovet av samlade åtgärder för länet jag väckt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det lämpliga i en omstationeringav isbrytare till .
mot · GF02T633 · 1992-01-27 00:00:00 — Sjöfarten på och har pågått . När den första slussleden öppnades år 1800kunde fartyg med en lastförmåga på passerakanalen. går Vänermaxfartyg med last ireguljärtrafik. fraktadesi genomsnitt ca gods på älvoch . Skogsoch petroleumindustrins produktersvarar för merparten av dessa transporter.Vänersjöfarten är av mycket stor betydelse förregionen. En fortsatt Vänersjöfart är också motiverad medhänsyn till utvecklingen i . Man kan räkna medbetydande problem för det svenska näringslivetstransporter till och genom . Detgäller framför allt vägarna. EG visar ett ökande intresse förnärsjöfart och kombinationstrafik med fartyg eftersom manser möjligheten till minskade miljöfarliga utsläpp.Genom den Adelsohnska utredningen omVänersjöfarten har framtidstron på Vänersjöfartenförstärkts. I samband med utredningen medverkadenäringslivet med insatser och stort engagemang. Påregionalt initiativ har också startats en utredning kring eneventuellt samordnad hamnorganisation och vidare pågåröversyn av de olika kostnaderna hos alla inblandade i hamn-och farledsstrukturen.Beslut om bildandet av det nyaaffärsverket Trollhätte Kanalverk och intentionen attutnyttja detta och Vänersjöfarten som ett pilotprojekt försvensk närsjöfart måste enligt vår mening fullföljas.Detta kommer inte till tillräckligt klart uttryck ikommunikationsdepartementets bilaga tillbudgetpropositionen. Vi anser följaktligen att utvecklings-och rationaliseringsarbetet bör fortsätta inom ramen förden uppstartade verksamheten i enlighet med det nyssframlagda förslaget om Vänersjöfarten.Det vore rimligt att länsstyrelserna i S-, P- och R-länmed vänerintressenterna och får i uppdrag attdriva vidare denna utveckling.Det är sålunda inte erforderligt med ytterligare enutredning om Vänersjöfarten. Ett sådant förfarande skaparbara osäkerhet om Vänersjöfartens framtida villkor. Pågrundval av det arbete som redovisades i den vore det av stort värde om statsmakternauttalade att Vänersjöfarten -- på likvärdiga villkor somandra transportslag -- har en roll att spela i det framtidatransportsystemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den långsiktigt strategiskautvecklingen av Vänersjöfarten.
mot · GF02T634 · 1992-01-27 00:00:00 — Vänersjöfarten transporterar runt godsper år. Det är ansenliga volymer -- väsentligt mer än SJ:stotala godsvolymer i . Flera storaexportföretag är starkt knutna till Vänersjöfarten. Den harvidare stor betydelse för den exportinriktade och starktkonkurrensutsatta skogsindustrin i främst norraVänerregionen och för jordbruket/jordbruksindustrin iSkaraborgs län. Vänersjöfarten har vidare en central roll föroljetransporterna till främst och stora delar avBergslagsregionen.I september förra året presenterade den utredningsmansom tillsattes av förra regeringen sina förslagangående Vänersjöfartens framtid.I utredningen konstaterades Vänersjöfartens storabetydelse för transportförsörjningen i regionen. som vägnätet är redan nu hårt belastade ochskulle få svårt att svälja de ökade transportvolymer somskulle bli resultatet om Vänersjöfarten lades ner. Dessutomskulle de negativa miljökonsekvenserna bli stora.Om Vänersjöfarten ska kunna fortsätta måste dockkonkurrenskraften öka och kostnaderna sänkas.Utredningen redovisar två huvudförslag: Hamnarna iVänern föreslås gå samman i ett bolag, ''''.Härigenom kan resurserna utnyttjas bättre och kostnadernasänkas. Möjligheterna att utveckla nya transportuppläggökar och marknadsföringen blir slagkraftigare.Avgiftssystemet bör ändras, bl a så att Trollhätte kanalverksjälvt får besluta om avgifter för utrikes gods. Härigenomblir avgiftssystemet mer marknadsanpassat och incitamentskapas för ökad trafik och högre intäkter.Det finns inga förslag med anledning av detta ibudgetpropositionen. I stället avserkommunikationsministern att tillsätta en ny utredning somskall undersöka alternativ till sjötransporterna. Dettariskerar att skapa osäkerhet i stället för utveckling.Den känsliga miljön i tål inte de ytterligarepåfrestningar som en överföring av Vänersjöfartenstransportvolymer till landtransport skulle medföra.Utsläppen av kväveoxider, kolväten och koldioxid skullefördubblas. Det troliga är att transporterna i så fall skulleske på landsväg med denna miljöbelastning och slitage påvägarna som följd. Dessutom skulle en miljon tonoljeprodukter -- d v s stora mängder farligt gods -- föras övertill landsvägen.Närmandet till motiverar också fortsatt ochutvecklad Vänersjöfart. Enligt utredningen kan man räknamed betydande problem för det svenska näringslivetslandsvägstransporter till och genom . Sannolikt kommer de inre vattenvägarna i attfå ökad betydelse som transportleder och här finnsmöjligheter att koppla samman kanaltrafik och kustsjöfart.Genom utredningen, där vänerintressenterna med starktinslag från näringslivet medverkat med insatser och stortengagemang, har framtidstron för Vänersjöfarten ökat.Inom har man med kraft börjat omsättautredningens intentioner. Det gäller exempelvis samordnadhamnorganisation och översyn av kostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av Vänersjöfarten.
mot · GF02T635 · 1992-01-27 00:00:00 — har i praktiken monopol på framställningoch tryckning av sjökort över svenska farvatten av betydelseför sjöfarten. Monopolet grundas främst på militära ochsjösäkerhetsskäl.Monopolställningen gör det särskilt angeläget attsjöfartsverket tillgodoser legitima konsumentintressen.Varje fritidsskeppare torde kunna vittna om att denuvarande sjökorten av papper efter kort tids användningblir mer eller mindre obrukbara pga. fukt och bristningar ioundvikliga vikningar. Plastfodral och självhäftande plastkan endast i begränsad utsträckning avhjälpa problemenoch är dyra.Under senare år har flera nya konstfibermaterialutvecklats som med fördel kan ersätta papper som mediumför tryckt information, t.ex. i industriella miljöer med högakrav på tålighet för fukt, riv- och slitstyrka, etc. Dessamaterial lämpar sig också utomordentligt väl för sjökort.Det är okänsliga för vatten, flyter, kan vikas utan att debrister, kan skrivas på och har mycket hög riv- ochslitstyrka.Sjöfartsverket har inte för avsikt att erbjudakonsumenterna sjökort tyckta på konstfibermaterial.Motivet sägs vara omsorg om sjösäkerheten; papperetskorta livslängd tvingar även fritidsskeppare att hålla sig medaktuella sjökort.Mot detta vill jag anföra följande. För det första bidrarkonstfibermaterialens egenskaper till ökad sjösäkerhet. Fördet andra torde fritidsskepparen i gemen kunna göra enrimlig avvägning av sjösäkerhetskravet och ta ansvar härför.De periodiska ändringarna i sjökorten är i allmänhetmycket få och avser mestadels fyrar och prickar. För dettredje är det tvivelaktigt som princip att sökertillgodose säkerhetsintresset medelst inbyggd förslitning.Med samma argument skulle man kunna kräva att t.ex.bilar byggs med kort livslängd.Det förtjänar att påpekas att av sjökortensäljs till fritidsskeppare. ovilja kan såledesäven ha ekonomiska motiv, oaktat att det på intet sätt ärsjälvklart att sjökort med längre livslängd blir mindrelönsamma.Inga nämnvärda tekniska eller ekonomiska hinderföreligger. trycker sjökort på detnya materialet för marinens räkning. Inköpskostnaden förett ark av konstfibermaterial är ca . Ett normalstortsjökort kostar . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att sjöfartsverketanmodas att trycka även sjökort för civilt bruk påkonstfibermaterial.
mot · GF02T701 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringsdeklarationen slår fast att hela skallleva. Det innebär bl a att stora resurser skall satsas påinfrastruktur. I det sammanhanget har flyget sin givna plats,åtminstone på de längre avstånden.Om man ser till inland i allmänhet ochVästerbottens inland () i synnerhet och vilkainfrastrukturella åtgärder som kan tänkas göra stor nytta förregionen och till rimlig kostnad, så måste en utbyggnad avGunnarns flygfält vara högst intressant.Gunnarns flygfält finns redan, ett av landets större medtvå banor och med 40 meters bredd. De kan i dagutnyttjas för flygplan upp till storleksordningen F 28 utan banförändring. För större plan exempelvis DC 9, , Caraveller m fl krävs dispens hos luftfartsverketfrån 45 meters banbredd.Enligt gjorda beräkningar skulle investeringskostnadenför erforderlig terminalbyggnad, och civilt banljusuppgå till ca . Efter en sådan investering skulleflygfältet utöver den militära verksamheten kunna utnyttjassom inrikes- och charterflygfält.En sådan investering skulle utan tvekan få en mycketstor regionalpolitisk effekt. Goda kontaktmöjligheter medomvärlden är en av de viktigaste faktorerna för dennaregions utveckling och överlevnad. En stor del avfjällområdet i regionen ingår i det primärarekreationsområdet Tärna-Graddisfjällen.Av gjorda utredningar framgår att en utbyggnad avGunnarnfältet skulle innebära en turistökning i befintligafjällanläggningar inom . Detta skulle få tillresultat bättre lönsamhet på investerat kapital samt ökadsysselsättning i området.Turistanläggningarna i , , ,Tärna/och m fl spelar en mycketviktig roll för överlevnad. Brakommunikationer kan därmed rädda och utveckla turismeni detta, för och , så viktigarekreationsområde.Restiden --flygfält beräknas till ca1 timme och . Jämförelsevis är restiden med bil sammasträcka ca 10--, med tåg och motorvagn skulleman få resa ca 14 timmar.Vägavstånd -- omgivande turistorter:Avstånd kmBusstidAmmarnäs1602 timTärnaby/Hemavan160/1802 timKittelfjäll1402 timSaxnäs/Klimpfjäll170/2002,5 timBorgafjäll2102,5--3 timLycksele6550 minSorsele7050 minStoruman3530 minVilhelmina901,15 timDorotea1502 timMed tanke på att Gunnarnfältet har sådan storlek,standard och optimalt läge i förhållande till berördainlandskommuners industrier och turistanläggningar böromgående överväganden göras angående nödvändigainvesteringar för civil flygverksamhet på flygfält.Inte minst är det viktigt att militära/civilasamordningsvinster görs när ekonomiska medel för berördaverksamheter är begränsade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygfält.
mot · GF02T702 · 1992-01-27 00:00:00 — Trafikvolymen vid uppgår till ca 100000 passagerare , varav två tredjedelar ärutrikespassagerare. Flygplatsen har stor betydelse förnäringslivet i Bergslags- och . Flygplatsenskapar en viss avlastning från det nu hårt belastadeArlanda.Väderstationen vid har ett strategisktviktigt läge i inklusive Stockholmsområdet.Här görs synoptiska väderobservationer åt varjetimme. Dessa utgör underlag för allmännaprognoser samt flygplatsprognoser. Ersättningen frånSMHI täcker inte kostnaderna för tjänsten.I samband med avreglering av flygtrafiken kommeradministrationen av bidraget till kommunala flygplatserm.m. I det sammanhanget bör frågan omekonomiskt stöd till övervägas medhänsyn till vad ovan sagts och till att flygplatsen är attbetrakta som alternativflygplats för . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiskt stöd till Västeråsflygplats.
mot · GF02T704 · 1992-01-27 00:00:00 — Från går tre dagliga förbindelser tillStockholm fram och åter måndag till fredag.För norra län är flyget i Hultsfredutomordentligt betydelsefullt. Med läns långsmalageografiska struktur är det inte möjligt att lösa länetsflygförbindelser med en central flygplats. Hultsfredsflygetutgör därför norra länsdelens naturliga flyglänk medStockholm och övriga flygnätet.För norra länsdelens utveckling och framförallt förnäringslivet i regionen blir flyget vid enlivsnödvändighet. Med de långa avstånd som finns och denbrist i övrigt på snabba kommunikationer till och från länet,utgör flygförbindelserna vid det endaoch naturliga kommunikationsmedlet.Regionalpolitiskt motivNorra län är en sårbar region ur regionalpolitisksynpunkt. Goda kommunikationer är därför en viktigförutsättning för att kommunerna i regionen skall kunnabibehålla och utveckla näringsliv, sysselsättning och service.Hultsfredsflyget tjänar därvid inte enbart de intilliggandekommunerna i länet -- , och Västervik.Även delar av och kommuner betjänas avflyget från . En förutsättning för en gynnsamutveckling i regionen är trafikutbudet på Hultsfredsflygplats.De stora, ekonomiska medel som kommunerna kringHultsfreds flygplats satsar ger belägg för den vikt de fästervid att ha en ändamålsenlig och välutveckladflygverksamhet igång.Detta faktum att kommunerna själva får satsaekonomiskt för att hålla flygplats och flygverksamhet igånginnebär att länsflyget i norra län inte får verka medrättvisa och jämlika förutsättningar med andralänsflygplatser. För driften av andra länsflygplatser svararstaten med hjälp av statliga pengar.Den ekonomiska belastningen för den kommunaladriften av flygplatsen blir därmed orimligt stor. budgeterades ettunderskott på och budgeteras ettunderskott på . Mot den bakgrunden harlänsstyrelsen krävt att statligt stöd bör utgå till Hultsfredsflygplats. Det är ett rimligt krav som vi delar.Ändrade reglerI budgetpropositionen finns ett anslag för stöd tillkommunala flygplatser. Stöd till hartidigare avvisats med motivering att här aktuell flygplatsinte är belägen i ett område som i regionalpolitisktsammanhang definieras som skogslän. De transportmässigaförhållandena är i det sammanhanget väl att jämföra medförhållandena för motsatta kommuner i skogslänen. Detbeläggs inte minst av den regionalekonomiska utredningenoch i regionalpolitiska beslut där sydöstraSverige klassas som regionalpolitiskt problemområdetillsammans med Bergslagen och just inland.Av vad som framgår i budgetpropositionen bil. 7 skalladministrationen av stödet ändras och övervägas i detsärskilda uppdraget som getts luftfartsverket om enavreglering av den inrikes flygtrafiken. I det sammanhangetbör också frågan om reglerna för det befintliga stödet tillkommunala flygplatser ses över. Reglerna bör ändras påsådant sätt att det också blir möjligt att bevilja stöd tillHultsfreds flygplats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till .