ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub470 · 1992-01-27 00:00:00 — är en av rikets minsta högskolor.Utöver de konsekvensförändringar som har redovisats ibudgetpropositionen föreslås inga nya utbildningar vidhögskolan i . Vi anser emellertid att riksdagensintentioner vid inrättandet av högskolan i ännu intehar uppnåtts. En fortsatt utbyggnad, inom den avregeringen givna ramen för högskoleutbildningen i riket, ärdärför nödvändig.Vi vill i det följande anknyta till vad länsstyrelsensstyrelse i olika sammanhang, inte minst i länsrapporter, haranfört om högskolan i . Högskolanskompetensutbyggnad skall ses i ett långsiktigt perspektiv.Högskolan i är en av rikets yngsta högskoleenheter,inrättad först . Det innebär att högskolanshuvudsakliga resurser måste läggas på en grundläggandeintern kompetensuppbyggnad, som ger resultat i kvalitativthögtstående linjeutbildningar och ett därtill knutet utbud avfristående kurser och överbryggande utbildningar.Det är vidare uppenbart att högskolans kompetensfält, iett nationellt perspektiv, är extremt smalt; ingen annanmindre svensk högskola torde kunna uppvisa ettutbildningsprogram som så gott som uteslutande ärrelaterat till det privata näringslivet och inriktat motmodern teknologi, data- och systemvetenskap samtekonomi. Detta innebär bland annat, att högskolan iSkövde i stort sett endast är attraktiv för gymnasieelevermed naturvetenskaplig-teknisk och ekonomisk utbildningoch, på motsvarande sätt, att endast regionala ochsamhälleliga behov som är relaterade till dessa områden förnärvarande kan tillgodoses av högskolan. En sådanhögskolestruktur är dessutom synnerligen känslig förbefolkningsförändringar i allmänhet samt förkonjunkturberoende sökprofiler hos ungdomar i synnerhet.Slutsatsen måste bli, ur såväl nationellt som regionaltperspektiv, att det vid sidan av en fortgående och fördjupadkompetensuppbyggnad inom de befintliga områdena ärnödvändigt att tillföra även några kompetenser, som i daginte är representerade inom högskolan i kompetens på befintliga områden(ekonomi, data- och systemvetenskap, språk ochländerkunskap) måste förstärkas och kompletteras.Dessutom bör tillkomma två nya kompetensområden:naturvetenskap (matematik/statistik) samt humaniora ochsamhällsvetenskap. Av särskilt intresse är enkognitionsteknisk inriktning i skärningsfältet mellanhumanvetenskap, samhällsvetenskap och teknik.Med utgångspunkt häri föreslår vi att högskolan iSkövde /93, inom de av regeringen givnaekonomiska ramarna, tillförs resurser för ytterligareutbildning inom i första hand anslaget Lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om disposition av medel tillhögskolan i under anslaget Lokala och individuellalinjer samt fristående kurser /93.
mot · GF02Ub472 · 1992-01-27 00:00:00 — Kunskap är förutsättningen för allt samhällsförändrandearbete. Genom kunskap kan vi vara med och forma ochförändra vardagen i vår närhet och förutsättningarna ochvillkoren runt omkring oss. Bristen på kunskap gör intebara att samhällsutvecklingen stannar upp, det innebärockså att vi som människor inte växer i våra respektiveroller. Vi behöver alla olika former av dialektik.Möjligheterna för människor att kunna studera inärheten till sitt hem är ofta avgörande för om man beslutarsig för att läsa eller inte. Särskild stor roll har närheten dåman bildat familj. Vanligt är också att de ungdomar sommåste lämna sin hembygd för att kunna studera vidaresällan vänder tillbaka. Man hinner under studieåren skaffasig nya vänner, finner sig till rätta i den nya miljön ochkanske också hinner rota sig och bilda familj. Det här märkstydligt för oss inom glesbygdsregionerna. Möjligheterna tillutveckling är små för kvinnorna i ett län som därmansdominerad basindustri är grunden för näringslivet.Gävleborg är ett län med stora problem. Vi harlandets högsta ungdomsarbetslöshet, vi har stor utflyttningfrån våra kommuner och vi har den lägsta eftergymnasialautbildningsnivån. Anledningarna är flera men ett tungt skälför detta är avstånden till möjligheten att kunna studeravidare. lever och verkar en av landets minstahögskolor, /i vårt län.Högskolan är för oss en spjutspets i länet och kan genom sinverksamhet vara med och ta del i och sprida kunskap kringvårt samhälle. En aktiv skola inom olika områden gynnarmänniskor, företag och kommuner. Skolan kan inom fleraområden ta till vara den kompetens som industrin samlat påsig liksom skolan kan ge industrin möjligheter till utvecklinggenom kunskap och nyrekrytering.En aktiv högskola leder till ett aktivt län. Antalet lokalasökande till högskolan har varit stort. Vimärker tydligt att fler gävleborgare är benägna att läsavidare efter gymnasiet eller arbete tack vare detkorta avståndet.Högskolan /har en mycket besvärliglokalsituation. Den är trångbodd och splittrad på fleraplatser och huvudbyggnaden har stort behov av renovering.Åtgärder måste sättas in snabbt.En ny högskolebyggnad är planerad och projekteradinom området Alderholmen i . hari en skrivelse till regeringen hemställt om medel för hyrantill dessa nya lokaler.För att högskolan skall kunna utvecklas och en kreativmiljö för utbildnings- och forskningsverksamheten kunnaskapas behövs nya lokaler. Den planeradehögskolebyggnaden har många fördelar. Närheten till SIB,som högskolan samarbetar med samt en samlokaliseringmed är några exempel.I råder mycket stor arbetslöshet specielltinom byggnadssektorn. Byggnationen av högskolan skullege många jobb i en hårt drabbad region. Byggandet kanpåbörjas mycket snart efter det att beslut erhållits ommedel.I prop 1991/92:100 bil. 9 föreslås att 300 milj.kr. avsättstill nya och förbättrade lokaler för några högskolor, bl.a.högskolan /. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lokalfrågan för högskolanGävle/bör lösas.
mot · GF02Ub474 · 1992-01-27 00:00:00 — Plötslig spädbarnsdöd innebär en djup tragik för alla defamiljer som drabbas. inträffar ca 100 sådanadödsfall i . Dessutom finns ett antal tillbud, där barnkan räddas genom snabba insatser. Dessvärre förefallerantalet barn som dör vid plötslig spädbarndsdöd att öka. År1990 dog 121 barn. Ett barn på 1.000 omkommer på dettasätt. Det är oftast pojkar som drabbas och de flestadödsfallen inträffar kring åttonde till tolfte veckan.En viss forskning bedrivs på detta område i vårt land ochinternationellt. Några säkra teorier om orsaker till plötsligspädbarndsöd finns inte. Tänkbara orsaker som nämns ärkyla och mörker, rökning hos föräldrar och infektioner ibarnets närmiljö. Forskningen är dock klart otillräcklig omman jämför med medel till forskning rörande barncanceroch medfödda hjärtsjukdomar, som skördar färre offer änplötslig spädbarndsöd. har beslutatatt stödja ett nordiskt projekt , där man framförallt undersöker förekomsten av plötslig spädbarndsdöd ochepidemiologiska omständigheter, bland annat rökning. Dennorska regeringen har bidragit med 2 miljoner norskakronor. Ett motsvarande bidrag från skullebehövas.Det finns föräldra- och anhörigföreningar för dennagrupp runt om i landet. Dessa har bedrivit ett mycket viktigtarbete, vad det gäller att stödja drabbade föräldrar och föratt driva på forskning och vårdresurser. I t.ex. Stockholmslandsting har därför föräldraföreningen fått ekonomisktbidrag för sin verksamhet. Ett bra samarbete har etableratsmellan sjukvården och dess personal. På andra håll har detvarit svårare att få behövligt stöd.Plötslig spädbarnsdöd är oerhört tragiskt. Att slutgiltigtfastställa de exakta orsakerna och undanröja dessa ärsannolikt omöjligt. Genom utökad forskning och ett aktivtstöd till anhörigföreningar bör chanserna att minska antaletdödsfall vara goda. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Medicinska forskningsfakulteterna (E5) för /93 anslår . mer änregeringen anvisar enligt vad i motionen anförts om behovetav forskning om plötslig spädbarnsdöd,2. att till (E 16) /93 anslår . för inrättandet av enforskartjänst för forskning kring plötslig spädbarnsdöd,3. att till Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål (E 12) för /93 anslår . enligt vad i motionen anförts om medel till ennordisk samundersökning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjukvårdens behov avinformation om sjukdomen och behovet av ekonomisktstöd till anhörigföreningar.1
mot · GF02Ub475 · 1992-01-27 00:00:00 — Ekonomlinjen vid högskolan i Jag föreslår, att erhåller medelför ytterligare 30 studerande inom ekonomlinjensfördjupningsblock.Vid drevs /89fördjupningsblocket av ekonomlinjen i samverkan medHögskolan i . Därefter har egna medel för 30 studerande inomfördjupningsblocket medan medel för de återstående 30fortfarande tilldelas gott som samtliga 60 studerande som påbörjar studiervid ekonomlinjen i önskar fullfölja studierna iJönköping. Eftersom statliga medel för 30 avstuderandeplatserna i fördjupningsblocket fortfarandetillfaller högskolan i , kan inte alla beredas plats iJönköping. Flertalet av de ekonomistuderande väljer dåhellre att delta i fristående kurser vid högskolan i att fullfölja ekonomutbildningen i . Därmedbelastas anslaget för fristående kurser på ett sätt som inte äravsikten.Jag anser, att högskolan i bör erhålla medelför fullständig ekonomutbildning för samtliga 60studerande, som påbörjar utbildningen i och atterforderliga medel därför överförs från högskolan i högskolan i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att under anslaget D 9 frånanslaget till högskolan i till högskolan i medel för de ytterligare 30 studerande inomekonomlinjens fördjupningsblock som i realiteten fullföljerstudierna i .
mot · GF02Ub477 · 1992-01-27 00:00:00 — Påbyggnadslinjen i socialt arbete Genom regeringsbeslut uppdrogs åt UHÄ attredovisa ett förslag till hur grundläggande utbildning ipsykoterapi för socionomi kan anordnas. UHÄ redovisadesitt uppdrag och menade bl.a. attpåbyggnadslinjen i socialt arbete om 40 poäng medinriktningen mot psykosocialt arbete kunde vara en lämpliggrund för vidare studier i psykoterapi. Som en följd häravföreslog UHÄ bl.a. att den nuvarande påbyggnadslinjenfortbildning i socialt behandlingsarbete, 30 poäng, somanordnas vid i läggs ner ochersätts av påbyggnadslinjen i socialt arbete, 40 poäng.Finansieringen av den nya linjen skulle ske inom ramen förde resurser som disponeras för 30-poängsutbildningen.I årets budgetproposition (bilaga 9, s.111) anses UHÄ:s förslag väl avvägt. Dock föreslårdepartementschefen att påbyggnadsutbildningen försocionomer i anordnas inom ramen för friståendekurser /93. Medel för finansiering avutbildningen har därför beräknats under anslaget D 13.Det vore enligt vår mening olyckligt att anordnapåbyggnadsutbildningen i inom ramen för friståendekurser. Påbyggnadslinjen i socialt arbete, 40 poäng, ärinrättad vid landets övriga socionomutbildningsorter ochpåbyggnadslinjens framtid är ännu inte bestämd. Även omlinjebegreppet formellt kommer att försvinna bör någonform av centrala anvisningar, nationella minimikrav ellerdylikt finnas även för en framtida påbyggnadsutbildning.Detta torde krävas om en 40 poängs utbildning skall utgöraen oomtvistad grund för vidare studier i psykoterapi.Frågan om legitimering av socialarbetare utreds förnärvarande. Påbyggnadslinjen i socialt arbete är enyrkesfortbildning och kan därför sägas ha en''legitimeringsfunktion'' . Även detta talar för attutbildningen i anordnas i form av en påbyggnadslinjeså att den med en självklarhet kan jämställas medutbildningen på övriga orter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta påbyggnadslinjen isocialt arbete, 40 poäng, vid i fr.o.m.1992/93,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansieringen genom ennedläggning av påbyggnadslinjen fortbildning i socialtbehandlingsarbete, 30 poäng.
mot · GF02Ub479 · 1992-01-27 00:00:00 — Ökat elevintag på psykologlinjen fattade beslut om att utökaantalet nybörjarplatser på psykologlinjen med totalt 105platser till 255.UHÄ har i utredning avseende högskolans framtidadimensionerning (1989:17) räknat fram ettbehov av en utökning av antalet nybörjarplatser fram till år2000 till 400 för att inte antalet yrkesverksamma psykologerskall minska --2009. Man konstaterar ocksåatt en utökning bör ske stegvis eftersom en plötslig kraftigökning kan skapa svårigheter med bl.a. lärarförsörjningen.Uppräkningen av antalet platser innebär att man skaparförutsättningar för att uppnå ungefär sammaexaminationsfrekvens som fanns , dåden äldre, tvååriga och den femårigapsykologlinjen existerade parallellt.Den snabba minskningen av antalet yrkesverksammapsykologer beror på psykologkårensålderssammansättning och den neddragning av antaletplatser på psykologutbildningen som skett under 1980-talet.Arbetsmarknaden för psykologer har svängt drastisktunder den senaste delen av och man har från enbetydande arbetslöshet gått till att många tjänster,framförallt utanför universitetsorterna, inte kan besättas.Psykologer har också kommit att arbeta inom områden somföretagshälsovård, personaladministration ochäldreomsorg. Ett stort antal psykologer har också etableratsig som fria yrkesutövare och arbetar med privatpsykoterapeutisk mottagning eller konsultverksamhet.Intresset från näringslivet för psykologernas kompetens harockså stadigt varit ökande.De prognoser beträffande det framtida behovet avpsykologer som finns är av naturliga skäl mycket osäkra.Uppskattningar som gjorts t.ex. inom psykiatrin pekar dockpå ett ökande behov av psykologisk och psykoterapeutiskkompetens. Huvuddelen av dem som vidareutbildar sig tillpsykoterapeuter är psykologer. Befolkningsutvecklingenger heller inte anledning att räkna med ett minskat behovav psykologer inom hälso- och sjukvården efter sekelskiftet.Samhällets behov av psykologer kommer snarare att öka änatt minska.Det är därför angeläget att en ytterligare ökning avantalet nybörjarplatser på psykologlinjen kommer tillstånd. Denna utökning kan till viss del ske på redanbefintliga utbildningsorter, men bör också förläggas tillytterligare ett universitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antalet utbildningsplatser påpsykologlinjen.
mot · GF02Ub480 · 1992-01-27 00:00:00 — Dagens system med kårobligatorium, dvs.tvångsanslutning till studenternas egen intresse- ochfackorganisation och därtill hörande avgifter, är ett brottmot föreningsfriheten och bör därmed avskaffas. Samtligapartier inom riksdag verkar vara eniga om atttvångsanslutning i sig inte är något eftersträvansvärt utan attdet snarare är de organisatoriska och finansiella problemensom får dem att avstå från att avskaffa kårobligatoriet.Dessa problem får anses vara av sådan karaktär att de kanlösas och därmed inte vara anledning till den kränkning avföreningsfriheten som kårobligatoriet ändå innebär.En fri högskola och en fri studentkår som bygger påstudenternas eget fria val och aktiva handlande måste varaen förutsättning för en levande och ifrågasättande högskola.De problem som uppkommer och till en del förslag pålösningarna till dessa tas upp i utbildningsdepartementetsPM och utredningen ''Studenten och tvångsanslutningen.Vad händer om kårobligatoriet försvinner?'' (SOU1990:105). Det som sägs i utredningen är dock inte helasanningen och det finns andra bra lösningar till en hel delav problemen. (Se exempelvis socialdemokratiskastudentförbunds remissvar till utredningen. )Värnandet om föreningsfriheten, studentens fackligainflytande och studiesociala verksamheter är viktigagrundsatser och kan förenas. Studentens inflytande ochställning påverkas inte negativt i sig i och medkårobligatoriets avskaffande. Beslut som tas skall varakollektiva och gynna studenterna som grupp. Inte ens i dagär det så att det bara finns en studentåsikt! Kårobligatorietsavskaffande kommer att ge studenten större frihet ochpåverkan på så vis att hon/han kan driva egna idéer, kanvälja fritt att tillhöra den befintliga kåren eller kan fritt bildaen ny studentkår om den befintliga kåren inte passar.Studentkårerna skall alltså finns kvar och bygga påstudenternas eget fria val och engagemang. Studentkårernaskall även betraktas som legitimastudentföreträdare med rätt att utse representanter tillhögskolans organ och rätt att få ersättning till sinarepresentanter och sin allmänna verksamhet. För dettakommer det att behövas statsbidrag. En studentkår skallprecis som andra föreningar leva upp till vissa krav för att fådessa bidrag.skall vara öppen för dem, och endast dem,som är studenter inom det område där kåren verkar.Denskall ha en demokratisk uppbyggnad.Den skall varaobunden partipolitiskt och religiöst.Studentfackligtarbete skall vara kårens huvudverksamhet.Genom att ställa krav på att en viss andel av studenternaskall vara medlemmar i kåren innan man får representanteri högskolans organ undviker man splittring. För att bli entrovärdig organisation måste kåren bygga på aktivitet frånstudenterna. Kårobligatoriets avskaffande skall ses som enmöjlighet för kårerna att nå ett verkligt intresse och kunnaföreträda alla sina medlemmar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett avskaffande av det s.k.kårobligatoriet.
mot · GF02Ub482 · 1992-01-27 00:00:00 — Nordvästra är med sina cirka 300 000 invånare enbetydande region i och ''det tredjestorstadsalternativet''. Det är den enda större regionen ilandet som saknar högskola. Även om näringslivet är riktdifferentierat har en stor del av den industriella tillväxtenskett inom branscher som inte generellt kan förväntasutvecklas särskilt positivt . Utredningar avNordvästra () visar attbioteknikens utveckling kommer att påverkaindustribranscher som är väl företrädda i nordvästra den privata tjänstesektorn är Nordvästskånesnuvarande struktur något gynnsammare än rikets. Framförallt har utvecklingen inom expansiva delar av sektorn varitgod.Närheten till har ansetts vara ettstarkt skäl för att inte förlägga högskoleutbildning i någonstörre omfattning till . Eftersom dockallt fler experter är överens om att en högskola är avväsentlig betydelse för den kreativa miljön och attavsaknaden av högskola innebär en betydandekonkurrensnackdel, som kommer att accentueras alltmer ijämförelse med högskoleorterna har lokala kraftermobiliserats för att etablera högskoleutbildning iHelsingborg. Företrädare för kommun och näringsliv iHelsingborg har under ledning av landshövdingen bildatden så kallade Helsingborgsgruppen. De har hösten 1991beslutat tillstyrka bildandet av en arbetsgrupp vars syfte äratt göra en förstudie kring inriktning och utformning av enhögskoleverksamhet i . Vid kontakt mellanHelsingborgsgruppen och harföreträdare för framfört uppfattningen att manär positiv till en diskussion om utvidgad högskoleutbildningi . pågår från NSK ochHandelskammaren kontakter med i utanför om DTI:sintresse av att driva verksamhet i västra . DTI:skaraktär av utbildningsinstitution, konsultbyrå ochprovningsanstalt skulle göra en filialetablering iHelsingborg till ett värdefullt komplement till enhögskoleutbildning. Även närheten till högskolan iHalmstad kan ge positiva samordningseffekter.Förutom en förlängning av den nu tvåårigaingenjörsutbildningen med ett tredje år skulle en institutionmed inriktning mot logistik vara av direkt intresse för detlokala näringslivet. De utbildningsprojekt och denforskning som bedrivs inom sjukvårdsdistriktskulle också med fördel kunna inordnas underhögskoledefinitionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggning avhögskoleutbildning till .
mot · GF02Ub486 · 1992-01-27 00:00:00 — Optikerutbildningen är en gymnasieutbildning.Sedan en tid finns en stor samstämmighet om att denverksamhet som optiker bedriver och den utveckling avsynundersökning och diagnostik som pågår talar för attutbildningen hör hemma inom högskolan. Inom yrket finnsinslag av naturvetenskap, teknik, medicin ochbeteendevetenskap. Flera tecken tyder på att den framtidaoptikerrollen t.o.m. kommer att vara betydligt vidare än idag.Det är viktigt att det i en kommande högskoleutbildningfinns en stark koppling till forskning inom samtliga dessaområden med tanke på den snabba utveckling som pågår.En högskoleutbildning för optiker i torde bli aven sådan omfattning att den bör lokaliseras till ett endaställe. En lokalisering till i harmånga fördelar. Det är nära till den befintligaoptikerutbildningen vid i . Denerfarenhet och kunskap som har byggts upp här har en givenplats inom en framtida högskoleutbildning.Detta tvärvetenskapliga sätt att arbeta som blivit ettkännemärke för bl a Temainstitutionerna ochHälsouniversitetet passar väl för en optikerutbildning.Universitetet har goda kompetensmässiga förutsättningarför att anordna optikerutbildning och man har högberedskap för att med kort förberedelsetid starta en sådanutbildning.Mycket av den infrastruktur som krävs i form avpersonal, kompetens och lokaler finns redan. I Linköpingfinns också en högskoleorganisation som upprepade gångervisat sig kapabel att integrera ämnen i utbildningslinjer.På Hälsouniversitetet har man framgångsrikt prövat nyaarbetsformer i vårdutbildningarna, former som skullekunna tillämpas även för en optikerutbildning. Slutligenoch kanske viktigast: Vid i finnsredan inrättade utbildningsprogram för optiker och man harett väletablerat nationellt och internationellt kontaktnätkring delar av det optometriska arbetsområdet.Svenska Sällskapet för Optometri (SSO) är ensammanslutning av svenska legitimerade optiker somkvalificerat sig genom att uppvisa en betydligt högreoptometrisk kunskapsnivå än den som krävs föroptikerlegitimation.SSO stödjer forskning och undervisning inomoptometrin och verkar för en optikerutbildning påhögskolenivå. I samarbete med harSSO bedrivit ett flertal kurser för optometrister ochlegitimerade optiker. Samarbetet har enligt SSO varitutomordentligt givande och man ser fram mot fortsattsamarbete och att få utbildningen förlagd till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om optikerutbildning viduniversitetet i .