mot · GF02Jo208 · 1992-01-27 00:00:00 — infördes ett nytt produktionssystemför utsädespotatis (LSFS 1984:38) baserat påmeristemförökning. Den tekniken innebär atttillväxtpunkten i en groddspets prepareras fram och odlasin vitro (i laboratorium) för produktion av meristemplantor(sticklingar, skott). Dessa plantor sticklingsförökas vidarein vitro och uppkomna plantor odlas därefter i växthus förproduktion av klass S1, som är den högsta utsädesklassen idet svenska plomberingssystemet för potatis. De treföljande generationerna odlas på särskildastamutsädesgårdar i norra , varefter utsädet slussasut till övriga utsädesodlare i respektive övrigaSverige. Plomberingssystemet omfattar åtta generationervarav de fem första praktiskt taget helt och hållet odlas iNorr- och . Den totala arealen omfattar ca 400 ha.Anledningen till att meristemtekniken infördes varframför allt de sundhetsmässiga fördelar tekniken erbjuderoch som till fullo också visat sig i praktiken. Svenskt stam-och basutsäde av potatis håller mycket hög kvalitetinternationellt sett.Införandet av meristemtekniken innebar också vissaorganisatoriska förändringar vad avser produktionen avgrundmaterialet dvs. meristemplantorna, den efterföljandesticklingsfasen och produktionen av klass S1 i växthus. Efteren överenskommelse mellan företrädare för branscheninom ramen för Potatisintressenters (SPI)matpotatissektion och med aktivt deltagande frånLantbruksstyrelsen, beslöts att förlägga den verksamhetentill (), som vid redanhade påbörjat meristemförökning av den egnaproduktionen. Från SPI:s sida var man beredd attstödja produktionen och en överenskommelse träffadesavseende matpotatissektorn.I enlighet med jordbrukspolitiska beslutupphörde regleringsorganet SPI:s bidrag till S1-produktionen av utsädespotatis.Nu har IVK upprätthållit produktionen av klass S1 förhela landets behov utan garantier om bidrag tillmerkostnader. Anledningen har varit att den produktionenutgör grunden för hela den norrländskautsädesproduktionen och även för landets totalapotatisproduktion. planeras S1-produktion,omfattningen av denna kommer i hög grad vara beroendeav ett allmänt bidrag till densamma.Om man tvingas finansiera merkostnaden för S1-produktionen via priset på basutsädet, som utgör grundenför utsädesproduktionen i norra , så skulle detta fåallvarliga konsekvenser för näringens fortsatta utveckling.Anledningen till detta är att volymen är förhållandevis liten,varför påverkan på priset blir alltför stor med sämrekonkurrensförmåga som följd.Mot ovan nämnda bakgrund och med hänvisning till deeffekter ett uteblivet bidrag kan innebära föreslås att medelavsätts för en tryggad S1-produktion. Den årliga kostnadenberäknas uppgå till ca . I SPI:s outnyttjade fonder finns . En enig styrelse i SPI har föreslagit att10 miljoner ur dessa fonder avsätts i en ny fondering varsavkastning kan trygga en svenskstamutsädesproduktion, ett förslag som allvarligt måsteövervägas. I annat fall måste budgetmedel anslås för attproduktionen skall tryggas och livsmedelspolitiskabeslut om det norrländska jordbrukets lönsamhet uppfyllas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag tillstamutsädesproduktion av potatis.