mot · GF02Ub232 · 1992-01-27 00:00:00 — För många människors personliga utveckling, för derasmöjligheter att delta i samhällsarbetet och för deras chanserpå arbetsmarknaden är rätten och möjligheten tillvuxenutbildning av avgörande betydelse. Det gäller främstde 800 0000 som har en kortare utbildningän och som vill komplettera till grundskolenivå. Mendet är även viktigt med goda möjligheter att som vuxenkunna delta i utbildning på gymnasieskolans och högskolansnivå.En väl utbyggd vuxenutbildning är också av storbetydelse för hela samhällets och näringslivets utveckling.Tillgången på välutbildad arbetskraft kommer att varaavgörande för vårt lands framtida förmåga att hävda oss iden internationella konkurrensen.Socialdemokraterna har därför i regeringsställningmedverkat till att stödja och bygga upp olika former avvuxenutbildning till en omfattning och kvalitet som ärinternationellt högstående. har en tätposition ivärlden vad gäller vuxenutbildning.Under föregående genomfördes på förslag avden socialdemokratiska regeringen viktiga reformer försåväl folkbildningen som den kompetensgivandevuxenutbildningen. Vidare tillsattes utredningar med syftetatt förbättra studiestöden för vuxna ochkompetensuppbyggnaden i företagen.Vi socialdemokrater har genomfört dessa satsningardärför att vi anser att kunskaper och utbildning är ett avsamhällets främsta medel för att främja samhällets välståndoch människans växande välfärd. En förbättrad utbildningär också ett av de viktigaste instrumenten i strävan att geden enskilde löntagaren större inflytande över sin situationi arbetslivet.Den förda politiken har inneburit att den allmännautbildningsnivån har höjts kraftigt, den högre utbildningenhar blivit tillgänglig för flera som en riktdifferentierad vuxenutbildning har utvecklats inom ramenför folkbildningen, den kommunala vuxenutbildningen,arbetsmarknadsutbildningen och personalutbildningen.Livslångt lärandeSatsningen på vuxenutbildning är nödvändig därför attarbetsmarknaden kräver fler välutbildade människor.Behoven fylls inte av dem som lämnar gymnasieskolan medgod utbildning i bagaget. Till detta kommer att de redanyrkesverksamma är i behov av möjligheter för att bygga påden utbildning de tidigare fått -- kraven har ökat sedan dentid de genomgick antingen en teoretisk eller praktiskutbildning. Det ger möjligheter för vidare ambitioner i bådeyrkesliv och för andra livschanser.Den genomförda reformeringen av gymnasieskolan,vuxenutbildningen och folkbildningen syftade till attytterligare höja den allmänna utbildningsnivån ochförbereda alla för ett livslångt lärande, där återkommandeutbildning blir allt vanligare.Genom reformerna skapades godautbildningsmöjligheter för ett livslångt lärande. Denkommunala vuxenutbildningens ansvar omfattar nugrundläggande vuxenutbildning, gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning,vuxenutbildning för utvecklingsstörda samt grundläggandeundervisning i svenska för invandrare.Särskilt viktigt var att reformen innebar en lagstadgadrättighet att genom den grundläggande vuxenutbildningensom vuxen få kunskaper motsvarande årskursnio. Men för att detta skall kunna bli en reell möjlighetgäller det nu att också undanröja de hinder som finns kvarför vuxnas deltagande i studier.Vuxenutbildningen skall bidra till attutbildningsklyftorna mellan yngre och äldre minskas. Dessviktigaste uppgift är därför att erbjuda utbildning till demsom tidigare fått minst av utbildningsresurserna i samhället.Vidare skall den öppna möjligheterna för individen attkomplettera sin ungdomsutbildning.Goda möjligheter till distansundervisning för dem somav främst geografiska skäl har svårt att få önskad utbildningpå hemorten kommer även att vara ett viktigtkomplement. Hur denna skall organiseras ärföremål för utredning.I dagens kunskapssamhälle med ett växandeinformationsflöde behöver människor mötas för att utbytaerfarenheter och tankar. Vi behöver öka vår förståelse avförändringar som sker. Den ökade internationaliseringeninte minst samarbetet i kräver ökadespråkkunskaper. Det är en fråga både om delaktighet ocharbetslivets behov.Genom att folkbildning och vuxenutbildning ger ökadekunskaper om människor och om den värld vi lever i bidrarden till att förstärka en demokratisk grundsyn. Denmedverkar därmed till att motverka främlingsfientlighetoch rasism.Under 1970-talet bidrog den internationella debatten omåterkommande utbildning och livslångt lärande samt starkafackliga krav till att de fördelningspolitiska målen alltmerkom i förgrunden. Det övergripande målet blev därför attåstadkomma en utjämning av den faktiska levnadsnivån.Ett kunskapsintensivt arbetslivDe reformer som då genomfördes tog i hög grad fasta påvuxnas ekonomiska förutsättningar att delta i studiearbetet.Genom lagstadgad rätt till ledighet för studier och olikaformer av studiestöd fortsatte de fördelningspolitisktinriktade satsningarna.Den fortsatta omvandlingen av arbetsorganisation ocharbetsliv , med snabbt stigande krav påarbetskraftens kompetens, har medfört en stark tillväxt avpersonalutbildning. Denna har dock såväl till inriktningsom omfattning hittintills missgynnat den som har kortastutbildning. Därför är det viktigt att de anställdas inflytandeöver personalutbildningen förbättras.Den socialdemokratiska regeringen tillsatte i april 1990en utredning om kompetensutveckling i arbetslivet. Vihoppas att utredningens förslag om en samlad politik pådetta område vinner gehör. Möjligheterna till utveckling iarbetet, förbättring av arbetsmiljö och inkomster hängersamman med kompetensutveckling.En breddning av arbetsmarknads-, närings-, regional-,social- och utbildningspolitikens mål till att också omfattakompetensutveckling är nödvändig. Utvidgade försök medlokala kunskapscentra kan vara ett sätt. Ävenfolkbildningens modell bör utnyttjas i en politik förkompetensutveckling.Den snabba utvecklingen mot ett merakunskapsintensivt arbetsliv skärper anspråken påvuxenutbildningen. Att utveckla näringslivet blir i långastycken liktydigt med att utveckla den mänskligaarbetskraften.Den yrkestekniska högskoleutbildningen är en godmöjlighet för yrkesverksamma, främst inom industrin, attskaffa sig kvalificerad yrkesutbildning på högre nivå. I vårmotion på högskoleområdet framför vi förslag om en planför utbyggnaden av denna utbildning.En medveten strategi för vuxenutbildningen ärnödvändig för att utveckla den svenska ekonominskonkurrenskraft men också för att förhindra att ett merkunskapsrikt arbetsliv skapar nya utbildningsklyftor mellanoch inom olika grupper.Det är viktigt att betona folkbildningens och denkommunala vuxenutbildningens vidare roll jämfört medpersonalutbildningen. Folkbildningen och den kommunalavuxenutbildningen skall tillgodose den enskildes fria val ochönskningar, och dess uppgift är att stärka dennes situationbåde i samhället och på arbetsmarknaden.FolkbildningenFolkbildningsarbetet skall vara fritt och frivilligt.Studieförbundens och folkhögskolornas verksamhet skalltill både form och arbetssätt tydligt skilja sig från utbildninginom det offentliga skolväsendet och högskolan.Staten skall som bidragsgivare inte föreskriva mål ochsyften för folkbildningen. De medel som ställs tillfolkbildningens förfogande skall utnyttjas för sådanaverksamheter som syftar till att utjämnautbildningsklyftorna och utbildningsnivån i samhället.Folkbildningen skall vidare syfta till att göra det möjligtför människor att påverka sin livssituation och skapaengagemang att delta i samhällsutvecklingen genom t.ex.politiskt, fackligt eller kulturellt arbete.Att finansiera vuxenutbildningenDe olika formerna för de vuxnas studiefinansiering harmedverkat till att vuxenutbildningen inte bara är en formellrättighet utan också en reell möjlighet.Särskilt vuxenstudiestöd som täcker inkomstbortfall vidstudier har varit betydelsefullt när man vill vidareutbilda sigi vuxen ålder.För att få en aktiv rekrytering av kortutbildade harsärskilda medel avsatts för verksamhet på arbetsplatserna.Genom en väl fungerande rekryteringsverksamhet lederofta studieintresset till vidare studier på högre nivåer.Nej till nedskärningar på vuxenutbildningsområdetI en situation med hög arbetslöshet, låg tillväxt, medminskande ungdomskullar, och då internationaliseringenställer högre krav på språkkunskaper, skall man satsa påkompetensutveckling. Då föreslår den borgerligaregeringen istället betydande neddragningar påvuxenutbildningens område.I stället för åtgärder som på ger betydandevinster både för den enskilde och för samhället, i form avbl.a. kunskapsuppbyggnad och kompetens, vill regeringenspara på insatser som är angelägna främst förkorttidsutbildade, främst kvinnor, handikappade ochinvandrare.För en stor grupp människor handlar vuxenutbildningenom en andra chans -- en andra möjlighet att förändra sitt livsinnehåll. Det handlar om att höja ribban ett par steg genomstudier, fördjupa och bredda sina kunskaper, att växa sommänniska. Genom de sparåtgärder regeringen vidtar ibudgetpropositionen, riktas ett ytterst alvarligt slag motdessa möjligheter.För den kommunala vuxenutbildningen handlardet om minskade anslag om 350 milj.kr, vilket är enneddragning med en fjärdedel. Genom att dengrundläggande vuxenutbildningen på grundskolenivå ärskyddad i lag, kommer kurserna på gymnasieskolenivå ochteknikerutbildningar att drabbas mycket hårt. Ett stortantal kommuner bedömer att det blir omöjligt att starta nyakomvuxkurser på gymnasienivå till hösten.En stor neddragning av kurserna på gymnasienivåinnebär att möjligheten till komplettering för att vinnabehörighet till högskolan begränsas. Det är negativt för denenskilde och begränsar underlaget för högskolan.Neddragningen ger också oönskade effekter förmöjligheten till samordning med gymnasieskolorna vilketdrabbar skolor i glesbygden särskilt hårt. En del av dessaskolor är starkt beroende av samverkan med denkommunala vuxenutbildningen för sin existens.Regeringen motiverar den stora neddragningen avanslaget bland annat med möjligheter till rationaliseringaroch samordning. Det förtjänar därför att påpekas att förravårens beslut i anledning av propositionen Växa medKunskap innebar en sådan samordning och rationalisering.Regeringen bortser ifrån att anslaget med hänvisning tilldetta redan minskats med 50 milj.kr. Regeringen motverkardessutom möjligheten till samordning genom att skjuta pågymnasiereformen.Målet med statsbidag till folkbildningen är att stödja engarant för en demokratisk kunskapssyn, och att bidra tillden enskildes fria kunskapssökande. Folkbildningen harfungerat som en hävstång för de demokratiska strävandena,och gjort det möjligt för stora grupper att söka sig vidare tillandra studier. Regeringens förslag om att minskaFolkbildningsrådets anslag med 300 milj.kr. är därför ettslag mot de grupper i samhället som redan är eftersatta iflera hänseenden.Minskningen med 225 milj.kr. som regeringen föreslårav anslagen till vuxenstudiestöden medför att färrekorttidsutbildade löntagare, handikappade och invandrarekan påbörja vuxenstudier. Den sammantagna effekten avreduceringen av bidragen innebär på kort sikt attarbetslösheten ökar. På undermineras den förindustrin och arbetslivet i övrigt nödvändiga kunskaps- ochkompetensuppbyggnaden. Det handlar om en orationelloch orättfärdig politik när behoven är som störst.Den rekrytering till studier som fungerar påarbetsplatserna är av stor betydelse för den enskildesfortsatta studier vid t.ex. högskolan. I regeringens förslagåterfinns ett slopande av de resurser som ställs tillarbetstagarorganisationernas förfogande för att väckaintresse för studier. I en situation där kompetens ochutbildning eftersträvas, är det oroväckande att inte störreutrymme kan ges åt så framåtsyftande åtgärder som medlentill rekryteringsarbete.Sammantaget leder färre platser inom den kommunalavuxenutbildningen, urholkade folkbildningsmöjligheteroch ökade kostnader för den studerande till effekter förlågavlönade, korttidsutbildade och invandrare. Det målsom uppställts om att överbrygga utbildningsklyftorna isamhället mister sin reella innebörd då möjligheternaraseras för en stor grupp människor att antingenkomplettera en tidigare utbildning, inhämta ökadkompetens eller ta den chans som en vidare utbildning kange. Detta är en orättvis fördelning till de kortutbildadesnackdel, som inte kan accepteras.Våra förslagDen socialdemokratiska politikens inriktning när detgäller vuxenstudier att skapa en reell bas för det lärandesamhället, överbrygga utbildningsklyftor och fortsätta denkunskapsuppbyggnad ligger fast.Mot denna bakgrund motsätter vi oss de nedskärningarsom den borgerliga regeringen föreslår. Vi föreslår iställetatt 825 milj.kr. utöver regeringens förslag tillförs de anslagsom berör vuxenutbildningen. bör tillföras denkommunala vuxenutbildningen, 250 milj.kr. bör tillförasfolkbildningsanslaget, 225 milj.kr. Vi återkommer i särskilda motionermed en mer detaljerad fördelning av anslagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar godkänna de riktlinjer för ökadesatsningar på vuxenutbildning i enlighet med vad somanförts i motionen.