mot · GG02Fi30 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin Sysselsättningen i VästernorrlandI den socialdemokratiska motionen i anledning avproposition 1992/93:50 om den ekonomiska politiken utgörsysselsättningsfrågan en viktig del. I partimotionenhemställs att regeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag till åtgärder som kan bidra till ökadsysselsättning. Med instämmande i vad som föreslås ipartimotionen vill vi anföra följande beträffandesysselsättningen i Västernorrland:Den öppna arbetslösheten i är 6,1procent och beräknas att stiga till mellan 9 . Antalet varsel om uppsägningar har ökatdramatiskt , från 115 till 901 i oktober.Var tredje arbetslös i länet är långtidsarbetslös -- jämförtmed var femte i riket. av byggnadsarbetarnaberäknas vara utan arbete i början av 1994.Länsanslag m.m.Länsarbetsnämnden hemställde om ytterligare 500miljoner kronor för resterande del av budgetåret attanvändas till sysselsättningsskapande åtgärder. Nutilldelade medel 190 miljoner behövs för att undvikautstämpling för långtidsarbetslösa och placering avungdomar på praktikplatser. Däremot räcker pengarna intetill önskvärda beredskapsarbeten i infrastrukturen m.m.och inte heller till att främja en för framtiden nödvändigsatsning på kompetenshöjande utbildning.Behovet av ytterligare medel bör därför ges regeringentill känna.Bygg ut och modernisera kommunikationernaUtbyggnad och modernisering av kommunikationernaär en av grundbultarna i strategin för tillväxt och utvecklingi . Det är också ett viktigt inslag i regionalpolitiken.I dagens läge skulle särskilda infrastruktursatsningar i länetkunna bidra till att förbättra näringslivets konkurrenskraftoch minska arbetslösheten. Projekten måste i störstamöjliga utsträckning tidigareläggas för att möta dendrastiskt ökande byggarbetslösheten.De viktigaste projekten är:Snabbtåg -- järnvägssatsningarFullvärdigsnabbtågstrafik --/senast1996.Utbyggnad av ny kustnära järnväg genomupprustning av och satsning på Bottniabanan.Regeringen bör påskynda fördjupningsstudiemed inriktning på att starta förprojektering avBottniabanan. bör tillföras stombannätet.Den planerade upprustningen av stambanan fullföljs.Ijuni startades i länstrafikens regi tågtrafik med fyraturer i vardera riktningen på sträckan ----. Genom att restiden förkortas skapas nyamöjligheter att arbetspendla och göra serviceresor. Dennasatsning måste få en kraftfull uppbackning genomanpassning av den övriga trafiken.FlygFlygplatserna , /ochÖrnsköldsvik måste hävdas och utvecklas. Det är särskiltviktigt att noga följa utvecklingen i samband medavregleringen av flyget.Midlanda bör utvecklas till ett av naven i det svenskaflygsystemet med direktlinjer både inom landet och tillandra länder.VägarLandets sämsta vägstandardStörre hänsyn måste tas till länets extremt dåligavägstandard vid fördelning av medel. Insatserna påvägunderhåll måste öka totalt sett.För att återställa det mycket eftersatta underhållet är detnödvändigt att bygga om många vägar. Därför måste enbetydande andel av de medel som anslås till vägbyggandekomma till del.Vägstationerna i inlandetOmorganisation inom har inneburit attvägstationer i inlandet lagts ner. Vi vill med skärpaframhålla att omorganisation och nedläggningar inte fårmedföra att insatserna på vägunderhållet i inlandet minskar.Skogsbrukets behovSkogsbruket är starkt beroende av ett väl fungerandevägnät som gör skogarna lätt åtkomliga för arbetskraft,maskiner, material och lastfordon. Indragningen avstatsbidrag till skogsbilvägar har medfört att byggandet avskogsbilvägar har minskat. Med hänsyn tillarbetsmarknadsläget i och skogsindustrinsstora regionalpolitiska och handelspolitiska betydelse, ärdet nödvändigt att regeringen vidtar åtgärder för attstimulera byggandet av skogsbilvägar i Västernorrland.EuropavägarnaÄven Europavägarna genom länet har låg standard.Ny bro över med anslutningar (HögaKusten-leden), Västra och södra infarterna till ,Åsbergstunneln vid , '''' i Timråsamt i övrigt upprustning av genom länet måste ges högprioritet bland landets aktuella vägprojekt.En första insats av medel till Höga Kusten-leden börsnarast beslutas så att byggstarten kan ske så snart sommöjligt.Snabb utbyggnad av telekommunikationernaEn fortsatt snabb utbyggnad av telekommunikationernai länet är en viktig del i förstärkningen av infrastrukturen.Det gäller exempelvis tillgången till AXE-systemet,driftsäkerhet och service samt en rättvis taxepolitik. Detmåste betonas att telekommunikationerna betyder särskiltmycket i ett län som med långa avstånd ochgles bebyggelse.Nej till privatisering av post och teleFör såväl tele- som postverket planeras nu attdriftsformen skall övergå från affärsverk till bolag.Regeringen har tidigare lagt förslag om utförsäljning ochprivatisering. Vi tror inte att det är möjligt att upprätthållanuvarande servicenivå i landets mer glesbefolkade delar,med ett Postverk och ett Televerk som styrs av privataägares avkastningskrav. Stora delar av länet skulle drabbashårt av en sådan utveckling. Vi ser redan nu vilkakatastrofala effekter postens rationaliseringar får för Ångekommun. Därför bör privatiseringen av såväl Post- somTeleverket stoppas även långsiktigt. Det är också av storvikt att de statliga verken tar regionalpolitiska hänsyn i sinverksamhet.Nej till utförsäljning av våra naturtillgångarPropositionen föreslår ett moratorium för försäljning avstatliga företag och fastigheter. En utförsäljning av våranaturtillgångar skulle få svåra konsekvenser för framför alltkommunerna i inland. Landets naturtillgångarbör därför även långsiktigt behållas i statlig ägo.Stöd till exportindustrinDen svenska skogsindustrin har storaproblem med kostnadsläget som en följd av den lågadollarkursen, den finska devalveringen och det högaränteläget. En stor del av produktionen säljs med storaförluster.Den nuvarande krisen för skogsindustrin är av allt attdöma tillfällig. Med hänsyn till de mycket storaexportinkomster som skogsindustrin drar in till landet gällerdet att till varje pris undvika att stora delar av industrin slåsut. I stället bör skogsindustrin rustas för att kunna mötanästa högkonjunktur med vältrimmade fabriker ochvälutbildad personal.Åtgärder för att stärka exportindustrin: En temporärsänkning av arbetsgivaravgiften bör göras för denexportinriktade industrin. Däremot bör ingen generellsänkning av arbetsgivaravgiften ske.Samhällsstöd börutgå till de företag som vidareutbildar sin personal i ställetför att genomföra uppsägningar.Räntan måste till varjepris hållas låg och företagen bör även i övrigt stimuleras tillinvesteringar.Kunskap och forskning -- nyckeln till framtidenFör att klara förnyelsen måste forskning och utbildningöka och göras mer tillgängliga i länet. Högskolan iSundsvall/måste tillsammans med högskolan iÖstersund utvecklas till ett universitet med fastaforskningsresurser -- ett Universitet Mittsverige.Mittsverige är en av de regioner i som har längsttill ett universitet med fasta forskningsresurser. För attutreda förutsättningarna att utveckla högskolorna till fulluniversitetsstatus har projektet startats iJämtland och . Målet är att lägga förslag universitetsorganisation för 8 000--10 000 studenter.Målsättningen är att utveckla ett nätverksuniversitet.För regionens långsiktiga utveckling är det nödvändigt attnätverksuniversitetet blir verklighet.Ett ställningstagande av regering och riksdag för detta börske i samband med nästa forskningspolitiska proposition.För att vidareutveckla länets utbildning krävs också att:mer utbildning lokaliseras till iKramfors. Statens skola för vuxna tillförs resurser för attkunna fullfölja sin verksamhet.Skogsindustrins kunskapsförsörjningEn fråga som måste uppmärksammas särskilt ärskogsindustrins kunskapsförsörjning. Skogsindustrinsnettoexport uppgick till drygt 50 mdkr. Av dessasvarade industrin i de sju skogslänen för ca 30 mdkr.Skogsindustrins ställning i skogslänen är ett starkt motiv föratt samhället genom olika insatser skall stödja dessvidareutveckling.I länet finns: en väl utbyggd industri med högforskningskompetens laboratorier och pilotanläggningaren tekniskt inriktad högskola.Därför är det mycket väsentligt att kanalisera forskningoch utvecklingsinsatser på detta område till Västernorrland.Länet fyller alla ställda krav för en vidgad forsknings- ochutbildningsverksamhet. Svenska Träforskningsinstitutetbör därför helt eller delvis omlokaliseras tillVästernorrland.Utveckla tjänstesektorn i hela länetFör den regionala utvecklingen har tjänstesektorn storbetydelse. Näringslivsstrukturen i stora delar avVästernorrland har en stark övervikt avtillverkningsindustri och en svag arbetsmarknad förkvinnor. Vi bedömer att tjänstesektorn är den näringsgrensom har störst möjlighet att öka antalet arbetstillfällen förkvinnor. En ökad tjänstesektor bidrar också till attdifferentiera arbetsmarknaden. Regeringen bör därförmedverka till fortsatt utlokalisering inom främsttjänstesektorn till länet.Riskvilligt kapital -- en överlevnadsfråga för länetPå grund av den finansiella krisen har bristen påriskvilligt kapital blivit ett stort problem. Resultatet blir ettantal onödiga konkurser beroende på bankernas restriktivahållning. En annan baksida är att företagsekonomiskt sundasatsningar uteblir på grund av bristen på riskvilligt kapital.Denna dystra bild slår betydligt hårdare i skogsläneneftersom företagen där har en ekonomiskt svagare bas.I den radikalt förändrade kreditsituationen är det helt felatt rusta ner Norrlandsfonden och Utvecklingsfonderna.Tidigare riksdags- och regeringsbeslut bör omprövas motbakgrund av den uppkomna situationen. Norrlandsfondenoch utvecklingsfonden bör i stället rustas upp och bliinstitutioner som kan tillföra vårt näringsliv riskvilligtkapital. Dessutom bör deras stöd till kvinnlig företagsamheti glesbygd förstärkas.En översyn bör också göras av de bolag som tillkommitför att ge regionen tillgång till riskvilligt kapital. IVästernorrland finns Troponor och . Dessabolag har blivit investmentbolag med höga krav på bådesäkerhet och avkastning. Detta var knappast riksdagensmening när bolagen bildades.Projekteringsstöd -- räntebidragStora delar av byggbranschen riskerar nu att slås ut innankonjunkturen vänder. I det läget bör ledig kapacitetanvändas för att förbättra infrastrukturen. Ett stortproblem är att få fram objekt som kan starta med kortvarsel. Därför bör ett projekteringsbidrag inrättas i syfte attskapa en reserv av sådana infrastrukturobjekt.Ett räntebidrag bör införas för de kommuner somtidigarelägger kommunala investeringar i lågkonjunkturen.Tilläggslån för bostadsreparationerTrots att vi har ett i huvudsak modernt bostadsbeståndär många bostadsområden i behov av reparation ochupprustning. Det handlar inte minst om demiljonprogramområden som byggdes under 60- och 70-talen.Den borgerliga regeringens politik innebär att ocksåombyggnadsverksamheten dras ner och kraftigt fördyras.Vi menar att i ett läge där man måste slå vakt om varjemöjlighet till byggsysselsättning, och för att undvikakapitalförstöring av dessa hus, är det viktigt att tilläggslåneninte slopas, utan istället tillförs ytterligare medel.Transportstöd -- inplacering i stödområdeDen katastrofala försämringen av arbetsmarknaden iNorrlandslänen motiverar förstärkt regionalpolitiskt stöd.Risk finns annars att stora delar av näringslivet helt slås utinnan konjunkturen vänder. Som ett viktigt medel för attmotverka detta bör transportstödet förbättras. Vidare ärdet nödvändigt att den tillfälliga inplaceringen avHärnösand och i stödområde förlängs och attäven placeras tillfälligt i stödområde. Medhänsyn till den nu uppkomna situationen bör hela Ångekommun placeras i stödområde ett.Särskilt stöd till ångeÅnge har tappat ca 300 jobb genom nedläggning avkiseltillverkningen i . Den nu föreslagnaomstruktureringen inom posten innebär att 170postanställda riskerar att förlora sina arbeten.Nerdragningen får följdverkningar för bl.a. SJ och lokalaåkerier. Detta leder också till att elevunderlaget förgymnasieskolan urholkas så allvarligt att dess existens påorten hotas. Därtill kommer att indragning av statsbidragmedför stora uppsägningar på den kommunala sidan.Sammantaget innebär detta en dramatisk försämring avservice och infrastruktur i Ånge.Med hänsyn till de omfattande statliga nerdragningarnai krävs att staten tar både samhällsansvar ochägaransvar för den fortsatta utvecklingen i kommunen.Statliga garantier för exportHägglund & Söner i har under de senasteåren minskat arbetsstyrkan från 2 900 till 1 600 personer. Nuhar ytterligare 200 anställda vid företaget varslats omuppsägning. En stor del av varslen skulle ha undvikits omföretaget beviljats de statliga exportgarantier man ansöktom. är situationen akut. Regeringen måste omedelbartbevilja exportgarantier för export av Workover-riggar till . Det skulle trygga anställningen för ca200 anställda vid i Örnsköldsvik.Även andra verkstadsföretag i länet som exempelvisSunds Defibrator i är beroende av statligagarantier för sin export.Tidigareläggning av beställningarSysselsättningen vid ABB Railcar i ärfortfarande hotad. Ytterligare beställningar av förortstågbehövs , annars kommer ett varsel påytterligare 200 personer att drabba orten. Behoven av nyatåg, spårvagnar och tunnelbanevagnar är stort, men pågrund av det ekonomiska läget senarelägger trafikbolagensina investeringar. Därför bör stöd ges till de trafikbolagsom tidigarelägger sina beställningar.Väl utbyggd service -- en förutsättning för näringslivetBostäder, skolor, sjukvård, omsorg om barn och äldre,fritids- och kulturverksamhet är några serviceområden somerfarenhetsmässigt har mycket stor betydelse både för denenskilda människan och för näringslivets lokala utveckling.Det är därför nödvändigt att kommuner och landsting hartillräckliga resurser för att bedriva en bra verksamhet.Vi motsätter oss därför den stora statliga indragningenfrån kommuner och landsting som regeringen föreslagit för1993. Fullföljer regeringen sin politik leder det till ökadarbetslöshet främst för kvinnorna. Det har i modern tid intehänt att staten i en lågkonjunktur drar ner offentligverksamhet och därmed ökar arbetslösheten.Samhällsekonomiskt tjänar nationen inget på en sådanpolitik eftersom det sker en kostnadsöverföring frånkommunerna till A-kassan.Kommunal självstyrelseRegeringens politik är ett hot mot den kommunalasjälvstyrelsen i främst tre avseenden de stora ekonomiskanerdragningarna 1993 och från finansministern ytterligareaviserade nerdragningar 1994det lagstadgadeskattestoppet som finansministern därtill villförlängaingreppen i kommunernas förvaltning ochekonomi. Dessa ingrepp kom i propositionen om friskolor,där kommunerna av staten och mot sin vilja ålades attbetala till vissa skolor. aviserades liknande förslaginom t.ex. äldreomsorgen.Vi motsätter oss regeringens antikommunala politik ochförordar att kommuner och landsting återfår sinbeskattningsrätt från . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i denna motion och i socialdemokraternas partimotion1992/93:Fi35 anförts om sysselsättningsförhållandena iVästernorrland.