mot · GF02Ub802 · 1992-01-27 00:00:00 — Högskoleutbildning och forskning i --Dala- regionen Högskoleutbildning och forskning är nyckelfaktorer iregional utveckling. I höjningen av den allmännautbildningsnivån måste ingå en växande andelhögskoleutbildade. Forskning och utvecklingsarbete måsteöka i växelverkan mellan näringsliv, offentlig sektor ochhögskola. Detta är av särskild vikt för skogslänen. Denutveckling av skogslänens högskolor som därför ärnödvändig måste utgå från de specifika förutsättningarnaoch behoven i varje region.Utbudet av högskoleutbildning i --Dala-regionenmåste öka. Resurser måste skapas för distansutbildning såatt alla länsdelar blir delaktiga. Det totala antaletstuderande är nu mellan 5 000 och 6 000. Såväl högskolan i /(HG/S) som iFalun/(HF/B) planerar för utökning. Tillsammansinnebär det uppemot 8 000 högskolestuderande i regionen . Ensådan ökning står väl i samklang med regeringensmålsättning med en ökning om 15 000 platser i hela landet redan till 1995/96. Vi förutsätter attregionen tillförs en rimlig andel av dessa platser.Sveriges deltagande i det europeiska samarbetet innebärökad konkurrens för de egna högskolorna. Även nationelltaviseras åtgärder för ökad inbördes konkurrens mellanhögskolorna i ett system som präglas av mångfald ochflexibilitet. Våra högskolor måste därför få möjligheter attutveckla sin kvalitet och sina profiler på grundval av despecifika förutsättningarna i regionen. Det kräver resursersåväl för längre utbildningar till kandidat- ochmastersexamina som för forskning och forskarutbildning.Självständighet i förhållande till de stora lärosätena måsteöka inom ramen för fortsatt samarbete.Redan 1989 togs de första gemensamma initiativen tillökad samverkan mellan högskolorna i --. Det har lett till att det i ett gemensamtplaneringsarbete nu växer fram regionalt anpassade idéer attuppnå egna mål och möta de krav en ny omvärldssituationställer. De konkreta förslagen kommer att läggas fram i1992 års anslagsframställningar för nästa treårsperiod. I detföljande redovisas de principiellt viktiga huvuddragen.Enligt riktlinjer antagit skall allhögskoleutbildning vara likvärdig och vila på vetenskapliggrund. Även mindre och medelstora högskolor som HG/Soch HF/B måste nu ges resurser för effektivforskningsanknytning av grundutbildningen. I praktikenförutsätter det en betydande utbyggnad av möjligheternaatt forska. I budgetpropositionen framhåller ocksåstatsrådet betydelsen av att lärarna vid de mindre ochmedelstora högskolorna ges bättre forskningsmöjligheter.I regionen finns totalt ca 800 forskarutbildade. Inomstorföretagen och de statliga verken finns koncentrationerav FoU-kompetens inom vissa bestämda områden. Vidarefinns () ochLantbruksuniversitetets enhet i (SLUgarp)med vardera ca 100 forskare och 8 resp. 9 professurer.Möjligheterna att i samverkan och inom ett antalprofilområden bygga upp fungerande forskningsmiljöer vidhögskolorna är därför goda.Sverige har stort underskott av forskarutbildning iförhållande till den totala satsningen på FoU. Det bidrar tillatt företag förlägger FoU utomlands. Regeringen bedömeratt antalet doktorsexamina måste fördubblas till år 2000.För att klara denna uppgift bör även enforskningskompetens, som skapas förforskningsanknytning vid mm-högskolorna, utnyttjas förforskarutbildning. Därmed nås en bredare rekryteringsbassamtidigt som regionala behov av forskarutbildadetillgodoses.Fasta forskningsresurser för forskning på egetprogramansvar och för forskarutbildning tilldelas endastenheter med fakultetsorganisation eller motsvarande. Viduniversiteten är anslagen normalt avsevärt större än tillgrundutbildning. Inom högskolorna i --Dala-regionenfinns ca 60 disputerade forskare och i regionen ett betydandeantal professurer. Via en organiserad samverkan sominnefattar SLUgarp kan således en betydande basmobiliseras för en fakultetsorganisation. Med målsättningför om totalt ca 50 professurer i regionen skulle en enda bred fakultetkomma att tillhöra de 10--15 större enskilda fakulteterna ilandet. Anslagsbehovet skulle dock stanna vid mindre änhälften av HG/Ss och HF/Bs anslag för grundutbildning.Med den här kortfattat redovisade principlösningenuppfylls forskarsamhällets krav på vetenskapligsjälvstyrelse som forskningsanknytning ochkompetens för forskarutbildning åstadkoms till jämfört medfristående universitet begränsade kostnader. Vissanyckeltjänster kan fortfarande med fördel köpas från t.ex.Uppsala universitet. Men HG/S och HF/B får genomsamverkan ökad självständighet som part i ett sådantsamarbete och goda förutsättningar att utveckla denkonkurrenskraft som en ny situation och en öppenhet motEuropa kräver.Den slutförda utredningen omlantbruksuniversitetet föreslår att de fastaforskningsresurserna och den huvudsakliga utbildningenflyttas från . Motivet är huvudsakligenosäkerhet om möjligheterna att långsiktigt upprätthålla denvetenskapliga kvaliteten vid nuvarande lokalisering. Denregionala samverkan som beskrivits ger inte bara ettstöd till HG/S och HF/B. Den ger även SLUgarp enförbättrad vetenskaplig miljö utan de kostnader enomlokalisering medför. Att sektorsgränserna kring SLUdärvid överskrids är en inte oviktig fördel i sammanhanget.Att flytta en så stor kunskapsintensiv enhet somSLUgarp (närmare 200 anställda) från Bergslagen med dessstrukturproblem till huvudsakligen --kan bara motiveras med ytterst tvingande skäl. Ibudgetpropositionen, bil.10, föreslår jordbruksministern en nedskärning av SLUsanslag med 30 milj.kr. Då ett konstruktivtalternativ som bygger på oförändrad lokalisering nu tycksväxa fram är det angeläget att de besparingar som krävs inteleder till åtgärder som i onödan låser utvecklingen vid nedläggningslinje innan hela fråganremissbehandlats och beretts i vanlig ordning.Sammanfattningsvis anser vi att högskolorna i --med dessa planer anvisar en realistisklösning på det länge diskuterade problemet med de mindreoch medelstora högskolornas forskning ochforskarutbildning. De bör därför kunna vara vägledande förden fortsatta planering, vars konkreta resultat skall prövasi nästa års budgetarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av högre utbildningoch forskning i --,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar och besparingarinom SLU.