mot · GF02So233 · 1992-01-27 00:00:00 — narkotikalagstiftning har som yttersta syfte detnarkotikafria samhället. Bakom detta ställningstagandeligger vetskapen om att narkotikabruk -- missbruk -- utgören tung belastning på samhället och att det i första handdrabbar de svaga och utsatta i samhället. Redanalkoholbruket -- missbruket -- utgör tillräckligt tungbelastning på samhälle och individer för att också annatdrogmissbruk i något avseende skulle kunna betraktas somacceptabelt.I den nuvarande utvecklingen finns det vissa tendensersom inger särskild oro.Allt fler socialt etableradepersoner tycks utnyttja olika narkotikaklassade medel somen del av sitt liv. Vi har fått vad man litet slarvigt kan kallaett ''socialt knarkande''.Flera västeuropeiska länder harett så omfattande narkotikaproblem att man som en väg urbl a den tull- och polisresursbrist, som detta leder till, harplaner på att i mer eller mindre uttalad omfattninglegalisera bruk -- och med detta också missbruk -- av de ilandet mest väletablerade narkomaniformerna. Ettexempel på detta återfinns i den s.k.Frankfurtdeklarationen.Allt fler narkotiska preparatintroduceras på den svenska narkotikamarknaden. De s.k.kosmetiska -- kemiska -- narkotiska preparaten (t.ex.ecstacy) tillsammans med det ökande missbruket av kokaininger särskild oro. Flera typer av narkotika med olikaformer för påverkan och med olika distributionsvägar ochi många fall icke tidigare kända missbrukare, gör det i detnärmaste omöjligt för polisen och tullen att bedrivameningsfull spaning.Forska och informeraInformationsinsatserna i skolan har visat sigframgångsrika. Om man studerar ungdoms- ochskolundersökningar över en längre tidsperiod ser man entendens till minskat bruk och missbruk bland tonåringar.Vissa hävdar att rekryteringen till missbruksgruppen i stortsett upphört. Detta stämmer möjligen om man enbart harde redan etablerade och socialt utslagna missbrukarna somjämförelseobjekt. Ser man dock till den nya trenden attfredagsgroggen kanske ersätts med amfetamin och krogenshäftiga rusupplevelse blir en kokainkick, då är situationenmera allvarlig.Det nya och uppdrag attfölja drogutvecklingen är angeläget och dess resurser börförbättras. Inte minst viktigt är att det tillskapas möjligheteratt kartlägga -- rimligt uppskatta -- omfattningen av desocialt etablerades missbruk.Mer forskning kring orsaker till att människor väljer attberusa sig på droger, som ett komplement till den lagligaalkoholen, måste etableras. () och Delegationen för social forskning (Dsf) måsteuppmanas att prioritera sådan forskning vid framtidamedelsfördelning.Regeringens åtgärder på narkotikaområdet är förtillfället omfattande, vilket visar att man tar utvecklingen påstort allvar. Enligt vårt förmenande är det viktigt att se överutvecklingen, straffreglerna och utformningen av vården,såsom vi förutsätter att regeringen avser att göra genom dekommittéer och grupper man tillsatt.Vi efterlyser dock ett samlat grepp och förstärktainsatser i det förebyggande arbetet. Huvudmålet ettnarkotikafritt samhälle måste ligga fast även ominternationella trender förmedlar ett annat budskap. Olikariskgrupper måste få adekvat, pläderande information kringnarkotika. En stor grupp folkrörelser, också utanför deetablerade narkotikaorganisationerna, har under 1980- och90-talen engagerat sig i kampen mot narkotika. Olikaaktioner av bl.a. och orkidékampanjervisar på intresset för dessa frågor både i folkrörelserna ochbland allmänheten.Det går inte att beordra fram insatser från folkligaorganisationer men de kan stimuleras. sedanplanerades en sådan samordnad insats från olika svenskafolkrörelser efter deltagande i en i ,men arbetet kom att läggas ned som följd av brist påresurser.Inte minst den ökande konsumtionen bland socialtetablerade vuxna förutsätter att också folkrörelserengageras i en bred samhällelig kampanj mot narkotikan,som måste förbli ett helt främmande inslag i de sociala ochkulturella livsmönstren i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kartläggning och forskning kringnarkotikamissbruket i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utifrån målet ettnarkotikafritt engagera bl.a. folkrörelserna ikampanjer mot narkotikamissbruket främst bland nyagrupper.