ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02T705 · 1992-01-27 00:00:00 — kommun har ett utsatt läge när det gällerpersontrafik på längre avstånd. För att ändå klaranäringslivets krav på goda kommunikationer och behovetatt på ett acceptabelt sätt kunna nå i kommun påtagit sig ett ansvar för attupprätthålla en flygtrafik mellan och samband med att fördes till Umeåsjukvårdsregion uttalade att en nödvändigförutsättning för beslutet var att kommunikationerna tillUmeå skulle förstärkas.Det särskilda ansvar som samhället åtog sig vidändringen i sjukvårdsregiontillhörighet för läninnebar med tydlighet att Svegsflyget skulle åtnjuta ensärställning. Svegsflyget tillfördes därför statligt bidrag tillflygverksamheten på som kompensationför sitt dåliga kommunikationsläge i förhållande till Umeå.Detta bidrag har numera upphört trots atttransportsituationen för kommunen inte förbättrats.Kommunen tvingas därför till ett tungt ekonomisktengagemang för att upprätthålla flygförbindelsen --. uppgår kostnaderna för kommunentill för drift av flygplatsen och trafiken. Det är enavsevärd kostnad för en kommun med 12 400 invånare, menflyglinjen bedöms som livsviktig för kommunens framtid.Utan den skulle det nuvarande näringslivet inte kunnautvecklas och etableringar av nya företag skulle varaomöjliga.Nu står kommunen dessutom inför behovet att bygga utSvegs flygplats och dess utrustning för . Det är eninvestering som kommunen inte kan klara av inomöverskådlig tid även om man får del av bidraget tillkommunala flygplatser m m i skogslänen.P g a kommuns särställning när det gällerbehovet av flygkommunikationer är det angeläget attkommunen dels åter får ett årligt driftsstöd till flygtrafiken,dels får del av regeringens särskilda medel förinfrastruktursatsningar. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avreglerna för statligt engagemang för små flygplatser.
mot · GF02T706 · 1992-01-27 00:00:00 — Betydelsen av snabba och effektiva kommunikationerkan inte överskattas. Det finns ett direkt samband mellangoda samfärdsmedel och samhällets utveckling ochvälstånd. Näringslivets möjligheter att etablera sig ochexpandera hänger ofta samman med hur transporternaordnas. För privatpersoner är goda vägar, bra järnvägar ochnärhet till flygplatser av vital betydelse för såväl arbete somrekreation.Kalmar län befinner sig till viss del i en så kalladtrafikskugga, genom att järnvägsförbindelserna är mindregoda och genom att vägstandarden på vissa vägavsnitt ärundermålig.Av den anledningen har flyget fått en allt störrebetydelse. Flygförbindelserna från länets södra del medKalmar flygplats är mycket bra. Däremot lämnarflygtrafiken i läns norra del en del övrigt att önska.Regionalpolitiskt är flygtrafiken här av strategiskbetydelse, och har relativt sett större betydelse än vadstorstädernas flygtrafik har.Hultsfred är centralt beläget i det område som betecknassom östra , och ligger i den del av somfrån järnvägssynpunkt får anses som mest missgynnad.Avståndet till större flygplatser är relativt långt. Regionenhar brottats med strukturproblem. För engynnsam utveckling av regionens näringsliv har bland annattrafikutbudet på storbetydelse. Trots en gynnsam trafikutveckling uppvisadeHultsfred-Vimmerby flygplats ettbetydande driftunderskott.En av förklaringarna till att små flygplatser, till vilkengrupp tillhör, går med underskott, äratt de fasta kostnaderna är så stora. genererar detrafik till storflygplatserna, främst . Ca 30 procentav flygtrafikanterna från norra län reser vidare medandra flyglinjer. uppvisar också ett betydandeöverskott.Hultsfred-Vimmerby flygplats uppvisar ett driftsunderskott på 2,8 miljonerkronor. beräknas underskottet bli 2,7 miljonerkronor och . De ackumuleradeunderskotten för åren 1986--1990 uppgår till 10 miljonerkronor.De uppkomna underskotten måste berörda kommuner iområdet svara för, vilket för dessa utgör en betydandeekonomisk belastning.Till mindre flygplatser i utgår ett särskiltregionalpolitiskt stöd för att säkerställa deras framtidaexistens. Däremot kan inte exempelvis få motsvarande stöd.De inre delarna av norra län och angränsandeområden i har en infrastrukturmässigt medNorrland jämförbar svag situation. Till detta kommer attnorra län har ett svagt, extremtkonjunkturberoende näringsliv och den högstaarbetslösheten i länet. Varje åtgärd som stärkerförutsättningarna för näringslivet är här av den störstabetydelse för regionens överlevnad. Hultsfred-Vimmerbyflygplats bör därför kunna jämställas med de norrländskaflygplatserna utan att detta kan komma att utgöraprejudikat för övriga flygplatser med driftunderskott. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Hultsfred-Vimmerbyflygplats, inom givna ekonomiska ramar, får del i detsärskilda regionalpolitiska stödet för flygplatser.
mot · GF02T707 · 1992-01-27 00:00:00 — Flygtrafiken på Svegs flygplats kommun är en betydande turistkommun.På grund av det geografiska läget krävs det godakommunikationer för att persontrafik på längre avståndskall fungera. Detta är även av betydelse för det övriganäringslivet och för kommuninvånarna som på ettacceptabelt sätt måste nå i reguljära flygtrafiken har därför en mycket storregionalpolitisk betydelse. Den genomfördaetableringen av del av SAS bokningsverksamhet i harkunnat genomföras därför att harflygförbindelser med Stockholm.Härjedalens kommun äger och driver Svegs flygplats.Sedan 1985 driver kommunen som huvudman reguljärflygtrafik på sträckan -- . Som en följd avden reguljära flygtrafiken kan också flygfrakt medtagas tilloch från . Denna möjlighet är avgörande för fleraföretag som överväger fortsatt verksamhet eller expansion iHärjedalen.Nu står kommunen inför behovet att bygga ut Svegsflygplats, kostnaderna beräknas till ca 20 miljoner. Det ären investering som kommunen inte kan klara om man intefår del av bidraget till kommunala flygplatser i skogslänen.Kommunens samlade nettokostnader till flygplatsenmotsvarar per skattekrona. Det är enbetydande kostnad i en kommun med en ofördelaktigåldersstruktur. Det visar också att kommunprioriterar att långsiktigt kunna upprätthålla den reguljäraflygtrafiken vid Svegs flygplats.Det är således av avgörande betydelse för utvecklingenatt kommunen får del av de medel som står till förfogandeför infrastrukturella satsningar.Det är angeläget att kommunen får stöd till både driftoch investeringar. När överfördes tillregionvården i fick kommun ett statligtbidrag till flygtrafiken för att kompensera sitt dåligakommunikationsläge i förhållande till . Detta stöd harupphört trots att transportsituationen är densamma. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stöd till Svegsflygplats.
mot · GF02T708 · 1992-01-27 00:00:00 — Likabehandling av flygplatser oavsett huvudmannaskap Flygplatserna i är statliga eller kommunala.De kommunala flygplatserna fyller helt samma funktion itrafiksystemet som de statliga flygplatserna. Finansieringensker dock på skilda sätt. De statliga flygplatsernaskostnader täcks till helt övervägande del av flygsektornmedan de kommunala är beroende av sina lokalahuvudmän. Så är t ex beroende avTrollhättans, , och Lysekilskommuner för att kunna drivas. Detta är en tung ochorättvis belastning av dessa fyra kommuner.De utredningar som genomförts har visat att dekommunala flygplatserna har minst lika hög effektivitetsom de statliga. Frågan om likabehandling av flygplatseroavsett huvudmannaskap har diskuterats under en mycketlång följd av år. Antalet utredningar är många på centralnivå. ''Flygplats '' (SOU 1990:55)redovisar förslag som innebär bolagisering av de statligaregionala flygplatserna och en likabehandling av flygplatsersom ingår i primärnätet oavsett huvudmannaskap.I en rapport lämnar förslagom ett system för resultatutjämning som innebär att verkettar det ekonomiska ansvaret för den grundläggandeinfrastrukturen (bansystem, landningshjälpmedel mm) påalla primärflygplatser oavsett huvudmannaskap. Förslagenhar i alla väsentliga delar tillstyrkts av berörda flygplatser.Att i detta läge tillsätta ytterligare en utredning medföruppenbara risker för ett glapp mellan nuvarande tillfälligasystem som upphör vid utgången av och ett nyttlångsiktigt system.Nuvarande uppdelning mellan statliga och kommunalaflygplatser är en kvarleva . De kommunalaflygplatserna fyller viktiga funktioner -- inte minstregionalpolitiskt. De kan då ej vara beroende av politiskasvängningar på lokalplanet, vilket inte minst det senastehalvåret i visat. Problemen kan lösas inom ramenför flygsektorns samlade ekonomiska resurser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om likabehandling av flygplatseroavsett huvudmannaskap.
mot · GF02T709 · 1992-01-27 00:00:00 — Särskilda säkerhetskrav ställs på vissa länders flygbolag.Anledningen är att dessa länder är mer än andra utsatta förhot från olika terrororganisationer. Detta gäller bl.a.flygbolag från och Israel.Det finns en internationellt uttalad vilja att försvåra förterrororganisationer. Ett led i detta är att på storainternationella flygplatser tillgodose även de särskilt utsattaländernas behov. En grundläggande förutsättning är därvidatt man skapar utrymme för säkerhetskontroll till vilkenallmänheten inte har tillträde.Detta behov har ännu inte blivit tillgodosett på Arlandaflygplats. Vissa flygbolag försöker göra det bästa möjliga avde möjligheter som ges på ; ett område i den storaincheckningshallen avgränsas tillfälligt men är i praktikenrelativt lättillgängligt för eventuella terrordåd. Andraflygbolag har av dessa skäl avstått från att trafikeraArlanda.Det är angeläget att man på tillgodoserde utsatta ländernas behov och skapar förutsättningar försäkerhetskontroll på en plats som även i praktiken inte ärtillgänglig för allmänheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkerhetsanordningar påArlanda flygplats.
mot · GF02T801 · 1992-01-27 00:00:00 — Nordiskt brevporto för de baltiska staterna har med rätta utfäst sig att ge all tänkbar hjälptill våra baltiska grannländer, som så lyckosamt återvunnitsin frihet och självständighet. I olika sammanhang har detbetonats, att det är önskvärt att på olika sätt inlemma demi den nordiska gemenskapen.Sedan länge finns för de nordiska länderna ettgemensamt brevporto som ett uttryck för nordiskgemenskap. Det finns ett omvittnat behov av ökadekontakter mellan vårt land och . Ett sätt att visavilken betydelse vi i själva verket tillmäter de ökadekontakterna, vore att se till att , ochLitauen får samma portoregler som gäller inom dennordiska gemenskapen. Detta skulle inte bara gagnakontakterna mellan och de baltiska länderna. Detskulle också vara en symbolhandling av stor betydelse.Regeringen bör därför i samarbete med de övriganordiska länderna arbeta för att den nordiskapostgemenskapen utsträcks till , ochLitauen. Med hänvisning till vad som anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att portoreglerna för de nordiskaländerna också bör gälla för , och .
mot · GF02T802 · 1992-01-27 00:00:00 — I det svåra arbetsmarknadsläge, som råder i praktiskttaget hela landet, har regeringen aviserat tidigareläggningav flera infrastrukturella projekt. hör till deensidigt och hårt industrialiserade län, som redan förmycket länge sedan började få arbetsmarknadsstrukturellaproblem. Flera av kommunerna i Bergslagen har aldrighunnit repa sig riktigt efter de stora, tidigare kriserna. Dithör , och , för attta några exempel. I har arbetslöshetennått över 10 %.De många, stora kriserna till trots har man ändå försöktsatsa . Man har satsat på småföretagsamhet, påturism inte minst och startat många utbildningar -- även föregenföretagare. Detta hade börjat ge resultat när den nudjupa konjunktursvackan slog till med full kraft. ärkonkurserna många och varslen ökar. Våra storföretagsysselsätter fler utomlands än på hemmamarknaden i dagoch tendensen är att en eventuell expansion förläggs tillnågot annat land än Sverige.En förutsättning för ett väl fungerande näringsliv är välutbyggda kommunikationer. Detta gäller inte minst denmoderna teknologin som representeras av det s k AXE-systemet.För alla de småföretagare och ensamföretagare, somtrots allt kämpar vidare med viss framtidstro, skulle detbetyda stora lättnader om AXE-växelsystemet kundeinföras snabbare än planerat. ligger centralt iSverige, avstånden i länet är inte särskilt stora om manjämför med de flesta andra län, men man saknar detmoderna telesystemet med alla dess funktioner. Det skulleunderlätta mycket -- inte minst för småföretagen -- om desnabbt kunde betjäna sig av alla dessa tjänster. Vi anserdärför -- inte minst mot den dystra bakgrunden vad gällerarbetslöshet i U-län -- att man borde undersökaförutsättningarna för att styra en del av de tidigarelagdainvesteringspengarna till utbyggnad av AXE-växelsystemeti Västmanland.I dag sägs från att alla abonnenter iVästmanland kommer att ha tillgång till . Denständiga frågan , när man försöker få tillstånd tillnyetableringar, lyder: När kan vi få tillgång till AXE-växelsystemets alla tjänster? Infrastrukturellt skulle tillgångtill AXE-systemet betyda mycket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att undersöka förutsättningarnaför att tidigarelägga utbyggnaden av AXE-systemet iVästmanland.
mot · GF02T804 · 1992-01-27 00:00:00 — Elektronisk hemtjänst genom human telefoni Utvecklingen går snabbt. För snabbt för somliga. Manser svårigheterna men inte alltid möjligheterna.I den imponerande utvecklingen genom elektronik ochtelefoni finns helt nya möjligheter att exempelvis låtaelektroniken göra en social insats!Även om teletjänster är relativt sett billiga -- alltingannat är ju så dyrt! -- så är telefonräkningen en tung post förde mindre bemedlade.Dessutom är det just de ensamma, de gamla, dehandikappade eller sjuka som har störst behov av telefonoch de kontakter telefonen kan ge. För dem är det ensäkerhet men också ett sätt att få kontakt ut i samhället. Enkontakt som är svår att få på annat sätt därför att man harsvårt att röra sig. Här kan elektroniken visa sin humanasida. Med ett telefonsystem som vi snart har över helaSverige går det att programmera in exempelvis extra lågataxor på vissa telefonnummer både för in- och utgåendesamtal.Om vi leker med tanken att det skulle kosta hälften såmycket för alla pensionärer att ringa och att alla derasvänner och släktingar skulle veta att det kostade hälften såmycket att ringa till dessa pensionärer då skulle detbli fler telefonsamtal, eller hur? Det betyder bättre kontakt,bättre livskvalitet, högre levnadsstandard, stärktafamiljeband o.s.v.''Ja, men då kan ju anhöriga missbruka telefonen'', sägervän av ordning. ''Någon springer över till morfar för att ringanågra telefonsamtal''... Vore det så farligt? Vore inte dettrevligt för morfar? Har vi andra kanske råd att ta dettaonda med det goda rent utav?Det går, bara man vill. Om vi vill så kan vi göra telefonentill en verklig vän och tillgång för alla dem som behöverdenna elektroniska vänskap!Televerket sköter sina egna taxesättningar inom ramarsom sätter. Man kan inte begära av attgöra sociala insatser av här beskriven art, men man kanersätta över statsbudgeten.Låt därför göra en överslagsberäkning av vaden sådan särskild programmering skulle kosta och låt demdessutom lämna underlag så att det går att bedöma vad denelektroniska skulle kosta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elektronisk hemtjänst genomhuman telefoni i syfte att förgylla och förbilliga tillvaron förutsatta grupper i samhället.
mot · GF02T805 · 1992-01-27 00:00:00 — 071-linjen har av upprättats som enservicelinje där information eller annan tjänst kan erhållasmot en avgift på 4.55--/min.Tyvärr har en kategori tjänster, i media benämnd som''snusknummer'', etablerats. Dessa tjänster har skapatproblem och väckt starka protester.Exempel på anklagelser som media rapporterat om ärmeningslöst pladder i avsikt att hålla kunden kvar så längesom möjligt på linjen samt otydlig kostnadsredovisning vidannonseringen.Det heter visserligen att kunden själv väljer vad han ellerhon vill lyssna på men i detta system finns inbyggt attkunden inte alltid är den som också betalar för tjänsten.Många företag och föräldrar har bittert erfarit att derastelefoner nyttjats för dessa, inte alltid så billiga tjänster.Förutom att är med och delar på vinsten fråndessa samtal (42--går till ) så måste den som vill slippa få sintelefon utnyttjad för dessa tjänster begära att få denbortkopplad. Man kan med fog undra om detta är densamhällsservice som i vinstgivande syfte skasyssla med.Sittande regering har för avsikt att i större utsträckningän tidigare låta medborgaren välja bland samhälletstjänster. Som exempel kan nämnas ökad valfrihet inombarnomsorgen och skolpeng till barnens utbildning. Sammavalfrihet borde gälla anslutningen till 071-servicen.Grundförutsättningen borde vara att ingen abonnentfrån början är ansluten till 071-linjen utan att den som villska anmäla detta varefter anslutning sker.För att skilja vad många betecknar som oseriös servicefrån seriös, så borde en kategoriindelning ske varefterkunden väljer vilken eller vilka kategorier som uppkopplingska ske emot.Med ett sådant förfarande minskar risken för att enabonnent får sin telefon utnyttjad för dyr service som inteefterfrågas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om 071-nummer.
mot · GF02T806 · 1992-01-27 00:00:00 — Inom länen finns myndighets- och serviceorgan,exempelvis länssjukhus, landsting och länsstyrelse som hartill uppgift att serva länens innevånare.Att ringa dessa länsorgan kosta olika beroende på var ilänet man bor. Som exempel kan nämnas att kostnaden förett samtal till en länsmyndighet är som lägst och som högst 11.50 kr.På riksnivå har motsvarande problem, att på lika villkorringa en myndighet i , uppmärksammats i FiU1988/89:30 vilket resulterat i ett kommittédirektiv (Dir1991:29) där frågan nu utreds av STATTEL-delegationen.I regeringsförklaringen sägs det att hela ska levaoch att detta förutsätter en aktiv regionalpolitik.En del av den aktiva regionalpolitiska satsningen bordevara att ge likartade förutsättningar även inom länen,speciellt för län med stora avstånd och rum. En lika ochrättvis teletaxa till nämnda länsmyndigheter är ett exempelpå en verkningsfull satsning.Regeringen bör därför vidga STATTEL-delegationensuppdrag att även gälla samtal till länsmyndigheter ellertillsätta en ny utredning som tar tag i detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en inom länen gemensamteletaxa till länens myndigheter och serviceorgan.
mot · GF02T807 · 1992-01-27 00:00:00 — Uppdelning av i en driftdel och en linjenätsdel Det är viktigt att skilja på statens roll som upphandlareresp producent av tjänster. Så har skett inom StatensJärnvägar. är fristående och kan, påmarknadsmässiga grunder, upplåta sitt nät åt andra aktörerän SJ. Så har skett inom . Nätet har blivit ett frånVattenfall fristående affärsdrivande verk. Så har ännuinte skett inom . har därförfortfarande flera olika oförenliga roller som omöjliggörsund framtida konkurrens.Myndighetsrollen. är tillståndsgivandemyndighet och har uppdrag att fördela frekvenser ochövervaka efterlevnaden. Den rollen håller nu på att minska.Producentrollen. säljer tjänster direkttill konsumenten.Ägarrollen. äger nätet och kan väljavilka övriga, konkurrerande, producenter som ska tillåtasutnyttja nätet. Dessutom kan man ensam bestämma prisetför dessa tjänster.Detta tycker inte vi är rimligt när vi skall eftersträva enökad konkurrens på alla områden. Denna orimlighet kanillustreras bäst av ett beslut som den socialdemokratiskaregeringen fattade , den s k samtrafiktaxan. Denna samtrafiktaxa bestämsav och anses som orimligt hög. Taxan ärförmodligen satt för att motverka konkurrens motTeleverket.Telenätet anses ha ett värde motsvarande 120miljarder kronor. Att denna tillgång ska ägas av en avaktörerna som opererar på telemarknaden är interimligt. I stället bör nätet kunna utnyttjas på lika villkor avalla aktörer. Det är så de verkliga ägarna, dvs det svenskafolket, bäst kan utnyttja den gemensamma tillgångsom nätet är.För allt fler betraktare står det numera klart att dessaroller är oförenliga inom ramen för ett och samma företag.Menar regeringen allvar med sitt tal om ökad konkurrens,måste man särskilja roller.I prop 1990/91:87, den s k tillväxtpropositionen som behandlade ivåras, sägs att ''starka skäl talar för att televerketombildas till aktiebolag, men en utvecklad affärsform böranalyseras före ett beslut om ny associationsform fr o m den1 ''. I anslutning till detta bör nätet brytas urteleverket, bli en självständig aktör och som sådan erbjudasin kapacitet på lika villkor till alla konkurrenter inomteleområdet. Detta stöds för övrigt avproduktivitetsdelegationens betänkande SOU 1991:82.Vi skall inte göra samma misstag som man gjorde iEngland, där kostnaderna för kunden ökade trotsprivatisering. Detta beror på att nätet ägs av en och sammaprivatägare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att dela på nuvarande televerk såatt nätdelen blir fristående,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett sådant förslag lämnassenast i anslutning till beslut om ändrad associationsformför .
mot · GF02T809 · 1992-01-27 00:00:00 — Minskad upplaga av telefonkatalogen I trycks 15 miljoner telefonkataloger. Fördetta behövs papper. För att framställa ett tonpapper går det åt 10--12 normalstora träd. Det innebär attför att trycka 15 miljoner telefonkataloger går det åt minst200 000 träd, under förutsättning att man ej använderreturpapper.För att minska resursslöseriet borde man kunna minskaupplagan på telefonkatalogen. Troligen är det så att långtifrån alla hushåll anser sig behöva ny katalog . Manskulle enkelt kunna lösa detta genom att abonnenterna,exempelvis genom en enkel kryssmarkering påinbetalningskortet en gång markerar om de vill ha enny telefonkatalog eller ej.Vi är naturligtvis medvetna om att med ett striktformalistiskt betraktelsesätt kan man hävda att detta ej ären fråga för utan enbart för styrelse.Vi menar dock, att just för att det handlar om hurnaturresurser används får man inte vara så striktformalistisk och därför anser vi att bör kunna haen uppfattning i frågan och dessutom uttala den. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att minska upplaganpå telefonkatalogerna.
mot · GF02T811 · 1992-01-27 00:00:00 — Låt de nordiska portoreglerna gälla även för BaltikumKontakterna utvecklas nu snabbt mellan ochBaltikum. Det är både företag, enskilda och organisationersom utvecklar och fördjupar sina kontakter. De ökadekommunikationerna är av strategisk betydelse. Det är enviktig del av de första stegen i de unga ländernasuppbyggnadsprocess. Balterna har särskilt stort behov avkontakter med Norden.För att underlätta kontakterna måste en mängdförändringar ske. tar i en särskildpartimotion upp dessa frågor.I denna motion vill vi peka på en enkel men mycketangelägen åtgärd, nämligen att låta de nordiskaportoreglerna gälla även för våra baltiska grannländer. Detskulle framför allt hjälpa enskilda och vara ett tecken på denpositiva syn som finns på fördjupade kontakter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nordiska portoregler förBaltikum.