mot · GF02Fi42 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Sammanfattning av Ny Demokratis motion medanledning av regeringens kompletteringspropositionSverige är i en ekonomisk kris som delvis är hemmagjordav svenska politiker, delvis är internationellt betingad.Krisens värsta kännetecken är en kredit- och bankkris samten snabbt stigande arbetslöshet -- i sin tur värst blandungdomarna.Sverige har en alltför stor och monopolskyddad offentligsektor, vilket medfört att vi har högsta skattetryck.Sverige är på väg in i . Det kan medföra vissasvårigheter men framförallt ger det många spännandemöjligheter.Nu gäller det att dels få hjulen att snurra (drag under galoscherna! )dels skära ned statens utgifter dels avmonopolisera och konkurrensutsätta denoffentliga sektornFör NyD framstår sambanden som tydliga och enkla,men åtgärderna kräver att de politiska aktörerna bådesläpper prestigen och vågar ifrågasätta och ändra mycket avdet som kännetecknat den svenska modellen.PRIVATISERA STATEN -- LÄGG NEDLANDSTINGEN -- RATIONALISERAKOMMUNERNA! Så kan man karakterisera ett avåtgärdspaketen.Sälj statliga egendomar och företag och statsskuldensjunker, varigenom statsskuldsräntan minskar. (Medplanerat budgetunderskott skulle denna ränta i stället stiga10 miljarder ! )Vi måste ta bort all onödig byråkrati.Landstingssystemet har inga tillskyndare utöver dem somlever av det. Här finns cirka 5 miljarder att spara.Organisationsstödet, som portioneras ut av stat,landsting och kommuner, uppgår till totalt cirka 13.500miljoner kronor . Partistödet kostar svenska folketcirka 1.000 miljoner och presstödet cirka 500miljoner. Vi har sammanfattande använt benämningenpolitikens träsk på dessa . Denpolitiska miljön och finanser skulle må väl av attdetta träsk dränerades.Kommuner måste -- liksom all annan offentligverksamhet -- rationaliseras, dvs bli bättre, effektivare,snabbare, billigare. Rationaliseringspotentialen måste varamycket stor. Det är den nämligen i all skyddad verksamhetoch i alla monopolföretag. Vi är övertygade om attpersonalens motivation och engagemang skulle stigaväsentligt till glädje för oss alla.U-HJÄLPEN är ineffektiv och i stora delarskandalomsusad. Mottagarländerna köper vapen för 13 ggrden svenska u-hjälpen. (om man inte räknar medIndien.) Regeringen har lugnt fortsatt på den vägsom tidigare mycket socialistiskt inriktade svenskaregeringar slog in på. Detta är orimligt. Både denpolitiska och den geografiska verkligheten har ändratsdramatiskt . Åtgärderna måste koncentreras tillvår närmaste omvärld. Vi måste också vara överens om hurmycket ska låna för att ge bort till andra.Budgetunderskottet förväntas bli över 100 miljarder. U-hjälpen har aviserats bli drygt 14 miljarder. Genom attändra enprocentsmålet till den internationelltöverenskomna önskvärda nivån på 0,skulle svenskastaten spara per år.FLYKTINGPOLITIK och flyktingmottagning är ettväxande och ytterst dyrbart problem. Regering och riksdaghar inte vågat hantera frågorna. Inte velat upplysa folketom det faktiska läget och inte kunnat fatta rationella beslutsom kan omsättas i handling av invandrarverk ochpolismyndigheter. Budgetöverskridanden i magnifikmiljardklass är på väg.Sverige behöver helt enkelt en konkret och realistiskflyktingpolitik. NyD ställer gärna upp på diskussioner,förhandlingar, informationskampanjer och annat sombehövs för att få en ändring till stånd. De fyllda lägren ochde långa köerna visar att regeringen inte har grepp översituationen.INFRASTRUKTUREN är ett lika kärt som eftersattområde. har svenska regeringar negligeratinvesteringsbehoven. tycks alla vara överens. Det viftas med miljardprojekt. Men varför händerså litet? Det verkställande ansvaret ligger, som bekant, hosregeringen.Visst ska ÅLDERDOMSHEM byggas. Det är bättre förde gamla som -- givetvis frivilligt -- skulle flytta dit. Det ärmycket billigare än vård i hemmen. Vad väntar man på? !MILJÖSATSNINGAR måste göras där man får mest förpengarna, dvs största miljöförbättring per satsad krona.Eftersom av föroreningarna i kommer frånandra kuster än den svenska och eftersom avsvavelnedfallet över är importerat förstår vi att delönsammaste miljösatsningarna ska göras på andra ställenän i . Detta är ännu ett skäl att hjälpa de baltiskastaterna. NyD har tidigare motionerat även i denna fråga.BIDRAG ska ges till de behövande.Fattigpensionärernas förhållanden måste givetvisförbättras. Allt annat är skamligt, men ska miljonärer habarnbidrag? Inkomstprövade barnbidrag skulle säkert hastort folkligt stöd. Därför att beslutet vore logiskt ochrättvist.För den TUNGA SVENSKA INDUSTRIN är det enförutsättning att man inte drabbas av skatter som försämrarkonkurrenskraften. Då försvinner företagen ur landet.Alltså ska energiskatten sänkas så som föreslagits iregeringens kompletteringsproposition.Fastighetsskatten på kommersiella fastigheter måsteomedelbart bort. Den accelererande bankkrisen är bevisnog. När fastighetsskatten är borta stiger värdena påfastigheterna och därmed minskar bankernas dåliga lån.Åtgärden är -- dessvärre! -- förmodligen självfinansieradeflera gånger om.SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG, måstefungera annars blir den svenska krisen enorm medanföretagen rasar som dominobrickor i långa rader. Vissalångsiktiga åtgärder har vidtagits. Regeringens goda vilja äruppenbar, men det krävs mer för hela skull.Förlängd provanställningstid så att man vågar satsa ochanställa.Ändrad prioritering vid konkurser så att leverantörernainte åker dit före staten.Konkurrens på lika villkor, bl a innebärande en krafigtsänkt turistmoms till internationellt gångbara 12,förrestauranger och hotell och för resor m m. Det handlarom en bransch med tusentals småföretag och sammanlagtdrygt 200 000 anställda. Det handlar också till stora delarom glesbygd, , arbetstillfällen för kvinnor osv.De små och medelstora företagen är utan överdriftSveriges ryggrad. Det är där välståndet skall skapas. Detvälstånd vi alla så gärna vill dela på. Därför är detnödvändigt att ge företagandet bästa tänkbara villkor. I denekonomiska krisens är dessvärre förutsättningarnadåliga. Ett starkt bidragande skäl är företagens svårighet attfå riskkapital och krediter.Ny Demokrati är beredd att utnyttja varje tillbudsstående medel för att nå målet som är ett näringsliv somklarar sig igenom den ekonomiska krisen för att sedankunna slå ut i full blom!Om en väsentlig bit av de f d löntagarfondsmedlen somidag ligger i Fond 92-94 används för att ge företag -- nya ochexisterande -- en injektion av riskkapital så kommerkreditmarknaden att göra sitt d v s att företagen efter att hafått mer riskkapital också kan få de krediter som behövsifrån affärsbankerna.Vi föreslår därför bildandet av () med följande upplägg:10-11 miljarder ur Fond 92-94 blir en tillgångsmassa iIABS. IABS egenkapital (10 à 11 miljarder) fördelaslämpligen på max aktiekapital och resten somreservfond.Bolagets affärsidé är att försörja marknaden medriskkapital. Allt från s k seed capital och venture capital tilldeltagande i olika former av privata och publikaaktieemissioner samt olika former av lånekapital, d v skonvertibla lån, optionslån förlagslån m m.IABS skall ägas av de företag som betalat invinstdelningsskatten till löntagarfonderna. Företagen fårsjälva styrka inbetalade belopp. Aktieinnehavet i IABS blirproportionellt till dessa belopp.IABS skall vara börsnoterat.Det är av yttersta vikt att verksamheten drivsprofessionellt. Det är ingen stöd- och bidragsfond utantvärtom en professionell aktör på riskkapitalmarknaden.Just sådana har lidit brist på.Genom IABS ges förutsättningarna för affärsbankernaatt bidra med den kreditgivning som är nästa inslag i enförstärkning av det svenska företagandet.Åtgärden brådskar. Uppdraget till regeringen måstedärför vara att direkt utse en professionell -- icke politisk --interimsstyrelse som man har anledning förmoda ävenkommer att godtas av bolagsstämman. Tillsammans medväl valda personer ur näringsliv och finansinstitut ska mansnabbt försöka hitta rätt bemanning av IABS.Kvalitetsfrågan är av utomordentlig betydelse.Vi har blivit övertygade om att det finns ett brett ochmassivt stöd för bland svenska företag och isvenskt bank- och kreditväsende. Budskapet till de svenskaföretagarna liksom till finansmarknaden ute i världen är attSverige nu vidtar konstruktiva åtgärder och satsar påframtiden. Det är signaler av den typen som behövs just nu.IABS måste enligt vår uppfattning vara igång i början avhösten. Därför måste åtgärdernavidtas . problem kan inte lösas 1994.IABS kommer att spela en mycket viktig roll men äringen jätteorganisation. Det handlar till en början om istorleksordningen högst 50 personer. Kvalificeradepersoner!Om regeringen vidhåller att de f d löntagarfonderna bl askulle användas till s k sparpremier erbjuder IABS-upplägget en möjlighet, nämligen att belöningen för bevisatnysparande blir aktier eller konvertibler i IABS. D v sdelägarskap i framtid.InledningHuvudinnehållet i kompletteringspropositionen är attsänka energiskatterna för industrin med 3,39 miljarderkronor och det är ett bra och riktigt förslag. De övrigaförslagen som i sin huvudsak syftar till att finansieraskattebortfallet ställer vi oss dock tveksamma till då viuppfattar dem som en onödig omväg att nå syftet. Vi delarregeringens uppfattning att momsen måste sänkas införEG-inträdet, men det bör göras efter utgiftsminskningar.Regeringens förslag beräknas ge en varaktig budgeteffektpå -2,2 miljarder vilket innebär attnettofinansieringsbehovet är . Vi vill därföranvisa andra besparingsmöjligheter för att finansiera detaktuella skattebortfallet på 3,39 miljarder.Vi delar i allt väsentligt regeringens synpukter påförslagen till ekonomi. Det är bra attkommunerna får statsbidragen utan öronmärkning och attutjämningen sker på rätt sätt. Det är dock svårt attöverblicka konsekvenserna av dessa omfattande åtgärdervarför uppföljningen blir avgörande för ett bra resultat.Vårt ekonomiska läge och det ökandebudgetunderskottet innebär att det måste föras en mycketstram finanspolitik och att alla utgifter måste granskas nogaför att finna möjliga besparingar. Vi stöder regeringensambitioner att genomföra ytterligare utgiftsnedskärningaroch upprepar därför de besparingsåtgärder som vi haranvisat.För att stärka förtroendet för svensk ekonomi iomvärlden och ge marknaden de rätta signalerna är detmycket viktigt att den fasta växelkursen och den starkaknytningen till ecun ligger fast och att det framgångsrikasamarbetet med de europeiska centralbankerna fortsätter.Det råder fortfarande en stor politisk enighet omSveriges anslutning till EG. Det är bra, men det behövsbättre information vilket klart framgår av den svängningsom vi nu har sett i opinionen. Därför är det mycket viktigtatt en allsidig information snabbt kommer igång.De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är efterekonomin det viktigaste problemet att finna lösningar påoch det är därför viktigt att även prova annorlunda förslag.Försök se de arbetslösa som en resurs i stället för ettproblem, det ger andra infallsvinklar! Det finns alltidinfrastrukturella investeringar som kan genomföras, vilkadessutom är lönsamma och därför kan lånefinansieras.Pensionsfrågan måste få en hög prioritet och därförväntar vi på ett snabbt resultat av den pågåendeutredningen, men fattigpensionärernas problem måste lösasnu. Vi anser att ett pensionssystem av försäkringskaraktärbör övervägas.Skattesänkningar som planeras måste alltid främjatillväxt och sysselsättning vilket leder till ettförbättrat konkurrensläge. Det är viktigt att hålla nereinflationen för att förbättra vårt konkurrensläge ochmöjliggöra reallöneökninar.En av den ekonomiska politikens viktigaste uppgifter äratt skapa förutsättningar för företagen att verka ochexpandera, vilket innebär ökad sysselsättning och därmedtryggad ekonomi för alla. En del av detta är att ge de småoch medelstora företagen tillgång till kapitalförsörjning,vilket normalt sker inom vårt banksystem.Bankverksamheten är dock så störd av de enorma förlustersom uppdagats, att kreditmarknaden inte fungerar, vilket iförsta hand drabbar de små och medelstora företagen. Detär därför nu viktigare än någonsin att det av oss föreslagnaoch välbekanta Investeringsaktiebolaget IABS) kommer till stånd. Genom att utnyttja enväsentlig del av det ansamlade löntagarfondskapitalet somegenkapital i banken kommer många svenska företag ochprojekt få riskkapital vilket i sin tur leder till utveckling avnya idéer och produkter. Investeringsaktiebolaget förbättra landets ekonomiska trovärdigheti dessa bankkrisens dagar.FinanspolitikenDet måste föras en mycket stram finanspolitik medytterligare utgiftsnedskärningar så att de därmed frigjordaresurserna användes på ett tillväxtfrämjande sätt ochkommer alla till del. Det är också viktigt för att kunnaminska budgetunderskottet för att klara EG:skonvergensregler. Eftersom budgetunderskottet till en delberor på inkomstförsvagning är det mycket viktigt attföretagen snabbt kan öka sin försäljning och därmedsysselsättning.Penning- och valutapolitikDet är viktigt att med en aktiv penningpolitikupprätthålla förtroendet för den fasta växelkursen så att detkan byggas upp ett internationellt förtroende för svenskvalutapolitik. Slutmålet är ju ett fullt deltagande i EMS.Den långsiktiga konsekvenskalkylen (LK)Statsbudgetens saldo enligt LK-kalkylen är ettskräckscenario som till varje pris måste undvikas genom attsätta sparkraven högre och stimulera till ökade inkomster.KonjunkturbedömningDen djupa lågkonjunkturen ser ut att fortsätta.Tillsammans med de gamla strukturproblemen skapar dettaSveriges ekonomiska kris. De åtgärder som har vidtagitsoch de som kommer skapar dock goda förutsättningar förexportindustrin att åter öka sina marknadsandelar. Det ärdock mycket viktigt att man börjar tänka positivt och semöjligheter i stället för problem vilket många gångerbetyder skillnaden mellan framgång och misslyckande.Konjunkturen kommer troligen att förbättras under 1993men får sannolikt liten påverkan på budgetåret. Det finnsen ganska utbredd uppfattning att konjunkturuppgångenkan bli relativt svag men kanske ganska lång.En effektivare arbetsmarknadspolitikDen absolut viktigaste frågan efter ekonomin ärarbetsmarknadssituationen, den är extrem, och måstedärför behandlas därefter. Ungdomarna måste få möjlighetatt komma ut på arbetsmarknaden trots den aktuellasituationen varför vi stöder regeringens åtgärder. Det fårdock inte leda till att arbetstagarorganisationerna genomarbetsdomstolen försöker att stoppa ikraftträdandet avriksdagens beslut. Fackföreningarna är ej till för att görariksdagens arbete. En demokrati skall styras av folketsvalda ombud. Den kollektiva företrädarrätten måste på siktbrytas och ersättas av den individuelle arbetstagarens frihetoch förhandlingsrätt på verkstadsgolvet, inom sjukvårdenoch på andra arbetsplatser.Investeringsaktiebolaget IABS)Vi föreslår därför bildandet av () med följande upplägg:10-11 miljarder ur Fond 92-94 blir en tillgångsmassa iIABS. IABS egenkapital (10 á 11 miljarder) fördelaslämpligen på max aktiekapital och resten somreservfond.Bolagets affärsidé är att försörja marknaden medriskkapital. Allt från s k seed capital och venture capital tilldeltagande i olika former av privata och publikaaktieemissioner samt olika former av lånekapital, d v skonvertibla lån, optionslån förlagslån m m.IABS skall ägas av de företag som betalat invinstdelningsskatten till löntagarfonderna. Företagen fårsjälva styrka inbetalade belopp. Aktieinnehavet i IABS blirproportionellt till dessa belopp.IABS skall vara börsnoterat.Det är av yttersta vikt att verksamheten drivsprofessionellt. Det är ingen stöd- och bidragsfond utantvärtom en professionell aktör på riskkapitalmarknaden.Just sådana har lidit brist på.Genom IABS ges förutsättningarna för affärsbankernaatt bidra med den kreditgivning som är nästa inslag i enförstärkning av det svenska företagandet.Åtgärden brådskar. Uppdraget till regeringen måstedärför vara att direkt utse en professionell -- icke politisk --interimsstyrelse som man har anledning förmoda ävenkommer att godtas av bolagsstämman. Tillsammans medväl valda personer ur näringsliv och finansinstitut ska mansnabbt försöka hitta rätt bemanning av IABS.Kvalitetsfrågan är av utomordentlig betydelse.Vi har blivit övertygane om att det finns ett brett ochmassivt stöd för bland svenska företag ochi svensk bank- och kreditväsende. Budskapet till de svenskaföretagarna liksom till finansmarknaden ute i världen är attSverige nu vidtar konstruktiva åtgärder och satsar påframtiden. Det är signaler av den typen som behövs just nu.IABS måste enligt vår uppfattning vara igång i början avhösten. Därför måste åtgärdernavidtas . problem kan inte lösas 1994.IABS kommer att spela en mycket viktig roll men äringen jätteorganisation. Det handlar till en början om istorleksordningen högst 50 personer. Kvalificeradepersoner!Om regeringen vidhåller att de f d löntagarfonderna bl askulle användas till s k sparpremier erbjuder IABS-upplägget en möjlighet, nämligen att belöningen för bevisatnysparande blir aktier eller konvertibler i IABS. D v sdelägarskap i framtid.BostadsfinansieringDen svenska bostadspolitiken har drivits in i enåtervändsgränd. Trots stora subventioner och storakostnader för staten är det svårt att förräntanyproducerade bostäder. Bostadspolitiken måste läggasom. Detta kommer att ta tid och det kommer inte att skeutan problem. Vi befinner oss i en situation som inte pånågot sätt är lätt att ta sig ur.Det kan inte nog betonas hur viktigt det är med ett lägreoch jämnare ränteläge, än vad som varit fallet, för att fåbukt med problemen med de höga kapitalkostnaderna.Detta gäller särskilt nyproducerade bostäder.Regeringens förslag till reformering avbostadsfinansieringen verkar genomtänkt och väl avvägt.Emellertid kan vi inte säga på vilken nivåbyggkostnaderna kommer att ligga . Att spekulera iframtida räntor är om möjligt ännu svårare och naturligtvisockså en osäker faktor. Framtida utrymmet förskattesänkningar är för dagen inte heller känt. Mot dennabakgrund kan man utan överdrifter säga att det råder enosäkerhet om hur framgångsrikt det framtidareformeringsarbetet kan bli.En god bostad är ett primärbehov för människor. Mångamänniskor är också beroende av bostadspolitikensutformning för sin inkomst och möjlighet till arbete. Dettagör sammantaget att man måste ha god inblick ihändelseutvecklingen. Ny Demokrati anser vidare attreformeringsarbetet är så viktigt att , då främstgenom bostadsutskottet, bör få löpande information frånregeringen om händelseutvecklingen i reformeringsarbetet.Detta möjliggör snabbare utskottsinitiativ som kan blinödvändigt under resans gång.Reformeringsarbetet påbörjas enligt regeringsförslaget1993-01-01. Detta innebär att en första avstämning, som dåblir preliminär, kan göras för vårriksdagen 1994. Därefterföreslår vi att regeringen informerar om den vidarehändelseutvecklingen efter varje kommandeårsskifte. I denna information bör det ingå analyser ochframtida prognoser av såväl nyproduktion somombyggnation.BiståndspolitikenNy Demokrati har i ett flertal motioner lagt fram förslag,som innebär väsentliga minskningar i statens utgiftsbudget.Vi har också förslag som har motsatt effekt (Samarbete medBaltikum, ). Den sammanlagdaeffekten -- om våra motioner bifölls -- skulle bli enbudgetbesparing på 2 640 749 000 kr.Motionerna U 211 och U 221 avser C-anslagetInternationellt utvecklingsbistånd. Ny Demokrati föreslårföljande:C 1 Multilateralt bistånd. Reducering av anslaget eller . Vi är bl a världens störstabidragsgivare till FNs olika biståndsorgan, t ex UNCDF,och näst största givare till UNDP.C 2 SIDA-bistånd. Vi lägger ut biståndet tillprogramländerna i stället för enettårsperiod. Besparing 2 miljarder.C 3 Andra biståndsprogram. Vi föreslår en minskningdels av anslaget till SAREC (forskning) med 100 miljonerkr. dels av anslaget för skuldlättnadsåtgärder med 500miljoner kr.C 4 . Vi föreslårrationaliseringsåtgärder och en minskning av anslaget med30 % eller 88,8 miljoner kr.C 6 . Vi föreslår även härrationaliseringsåtgärder och en minskning av anslaget med30 % eller 7,6 miljoner kr.C 7 föreslås nedlagt. Besparing6 miljoner kr.Motion U 302 angående anslag till fredsrörelsen mm. Mot bakgrund av den världsomfattande avspänningenföreslås anslagsreduceringar av alla delposter inom anslaget(--6) med . Besparing 21 689 000 kr.Motion U 305 angående . Vi anseratt verksamhet är förlegad och ineffektiv.Nordiska Rådet bör koncentrera sig på de områden somkan ha betydelse för kommande EG-samarbete.Anslagsreducering eller 200 miljoner kr.Motion U 520. Valutagarantifond för Estland.Förslaget innebär en anslagsökning med 650 miljoner kr.Motion U 521. Miljöbistånd till ,. Förslaget innebär enanslagsökning med 350 milj kr.Motion K 314. Parlementarisk representation iFN. Vi föreslår bl a att anslag inte ska utgå för att sändafackliga representanter eller arbetsgivarrepresentanter(, ) som observatörer vid FN:sgeneralförsamling. Besparing 537 000 kr.Motion U 7 angående upphävandet avinvesteringsförbudet i är exempel på motionersom gynnar svenskt näringsliv och även positivtpåverkar svensk ekonomi. Denna motion liksom ett flertalliknande motioner stärker svensk ekonomi men påverkarnaturligtvis inte budgeten /93.Sammanställning:Ny Demokratis motioner 1991/92 -- UtrikesutskottetUu 211 Nedläggn av --Uu 221 Utvecklingsbistånd -- 3 412 510 000 krUu 302 Anslag till fredsrörelsen m m -- Uu305 -- Uu 520Valutagarantifond för + Uu 521Miljöbistånd t Central- & + K314 Parlamentarisk representation i FN -- -- 2 640 749 000 krBesparingarna inom utrikesutskottets område uppgårsåledes till 2 för /93.Besparingarna för blir 325 000 000 krstörre om man inte ersätter valtagarantifondsbiståndet medannat bistånd. Eftersom vi håller fast vid ett bistånd på 2miljarder till är besparingendensamma som för /93.Motion UU 7 om upphävande av investeringsförbudet iSydafrika är exempel på motioner som ger Sverigeinkomster men som inte kan tas in i en budget.Genom våra tidigare motioner har vi visat på vilkamöjligheter som finns till stora besparingar inombiståndsområdet. Vi ifrågasätter allvarligt om intebiståndsmålet skall sänkas från av BNP.Våra huvudprinciper bör kunna läggas till grund för denfortsatta biståndspolitiken. Detta bör ges regeringentillkänna.Vi motsätter oss att kompensationen till ochLitauen för det s k baltguldet belastar anslaget G 1Samarbete med länderna i förbudgetåren 1992/93 och 1993/94 såsom regeringenföreslagit. Medlen bör avsättas särskilt.Nytt tänkande inom socialförsäkringssystemet --arbetslinjenI kompletteringspropositionen aviserar regeringenåterigen frågan om införande av 1993 inomsjukpenningförsäkringen. Regeringen avser att underhösten presentera ett förslag för riksdagen.Ny Demokrati har åtskilliga gånger påtalat missbruketav sjukförsäkringen och betonat hur viktigt det är att detverkligen lönar sig att arbeta. Bidragssystemen måste varabegripliga och rättvisa. För folk kan i och för sig vara ett bra förslag föratt komma åt missbruket och vi har också tidigare varit innepå den linjen. Men vi vill nu efter noggranna övervägandenförorda ett annat förslag som faktiskt verkar bättre ochdessutom går långt utanför själva sjukpenningförsäkringen.Förslaget har utarbetats av privatpersoner. Det finns alltsåingen organisation som står bakom det. Därför tycker vi attförslaget skulle kunna diskuteras och analyseras objektivtav alla politiska partier i .