mot · GF02Ub51 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. I propositionen föreslås bl.a. att en parallelllärarutbildning för åk. 4--9 inrättas. Regeringen föreslårockså en ny lärarutbildning för gymnasiet och denkommunala vuxenutbildningen. Vidare behandlas vissafrågor om fortbildningen av lärare. En rektorsutbildningskall inrättas. Rekryteringen till den specialpedagogiskautbildningen tas upp. Lärarutbildningen i Stockholmföreslås förläggas just till Stockholm.1 450 nya utbildningsplatser aviserade ibudgetpropositionen fördelas på olika orter.Lantmäteriutbildning lokaliseras till . Vissa medelföreslås till bl.a. vidareutbildning av förskollärare,fritidspedagoger och hemspråkslärare.Utbildningspolitiken utgör för en del aven samlad politik för rättvis fördelning. Denna politikbygger på en ekologiskt riktig tillväxt, och en grundpelareför en sådan tillväxt är ett ökat tillgängligt bildningskapital.Skolan ska lära eleverna att se samband och ge demförmåga att analysera så att de kan förstå och förändrasamhället. Detta är kunskaper som är nödvändiga i endemokrati stadd i utveckling mot rättvisa och jämlikhet ochsom vida överskrider torftigheten i den ''enda kunskap'' somenbart definieras utifrån snäva ämnesgränser.Vänsterpartiet delar inte, bl.a. mot denna bakgrund,flera av de utgångspunkter som presenteras i propositionensom skäl för olika förslag.Vissa av regeringens utgångspunkter måstekommenteras närmare:LäroplansdirektivenRegeringen föregriper bl.a. arbetegenom att referera dess direktiv såsom de redan voreriksdagens beslut. Detta gäller t.ex. uppdelningen av natur-och samhällsorienterande ämnen.Vi menar att den politiska beslutsprocessen måste få hasin gång och att det inte är självklart att direktiv blirriksdagens beslut. Detta har vi sett bevis på tidigare, inteminst på utbildningens område. Det vore dessutomolyckligt ur kvalitetsaspekt om block- ochämnesövergripande undervisning skulle komma på skam iskolan framöver.Fostran och omvårdnadRegeringen talar om att huvudansvaret för denpersonliga fostran och omvårdnaden åligger hemmen, somom detta vore en nyhet. Så är det nu och så kommer detockså att vara . Det undviks dock att tala om attolika hem har olika materiella förutsättningar för att klaraav denna uppgift. Dessa förutsättningar förbättras absolutinte av en ekonomisk politik som ökar klyftorna i samhället,och självfallet kommer dessa förhållanden att påverkaskolans möjligheter till att ta sitt ansvar förkunskapsförmedling, fostran och omvårdnad. För det kanväl inte vara så att regeringen ser dessa begrepp isoleradefrån varandra? Då blir vägen extra lång till -- inte minst för eleverna!Skolans värdemässiga grundI propositionen s. 8 säger statsrådet:För att vi skall få en sådan skola krävs lärare som självahar gedigna kunskaper, förståelse för skolans värdemässigagrund i etik och humanism och som känner trygghetoch uppskattning i sin yrkesroll.Det bör i detta sammanhang påpekas och understrykasatt vi lever i ett samhälle med religionsfrihet. Dennaformulering får inte tas till intäkt för att hindra människorav annan trosinriktning än den kristna att bli lärare i skolan.Det får heller inte bli så att denna formulering får utgöragrund för lärarutbildningens innehåll så att den förhindrarvad som kan uppfattas som kritisk analys av vad som ärkristen etik och humanism, dess överensstämmelse från tidtill annan. Kort sagt är denna formulering i propositionenmycket olycklig. bör därför klargöraformuleringen i enlighet med vad ovan sagts och geregeringen detta tillkänna.Profilering, specialiseringDet verkar vara en modetrend inom svenskutbildningspolitik att tala om profilering och specialiseringav skolan. Vi anser att denna debatt delvis leder fel. Denhar bl.a. i kombination med ett schabloniseratstatsbidragssystem tagits till intäkt för att profilering skallske av skolorna. Vi menar att beslut istatsbidragsfrågorna inte kan tas till intäkt för profilering avskolenheter. När profileringsambitioner blir till för sin egenskull övergår snart verksamheten till enfald.Det bör också upprepas att möjligheten till profileringredan finns och på intet sätt avgörs av nuvarande ellerframtida statsbidragskonstruktioner, alldenstund mångfaldeftersträvas i en likvärdig skola.Pedagogisk och innehållslig variation bör enligt vårmening inte främst känneteckna olika skolor utan finnasinom skolor och inom skolklasser för att undervisningen påett individualiserat sätt skall anpassas till elevernasskiftande förutsättningar och intressen. Det är ju lärare ochelever som tillsammans väljer arbetssätt och innehåll inomläroplanens ramar. Att göra profilering eller specialiseringtill en fråga om olikhet mellan skolor i stället för variationeninom skola och skolklass innebär att skolornas och lärarnasansvar för pedagogisk och innehållsmässig variationförsummas. bör som sin mening uttala vad ovansagts om profilering, specialisering och variation.Parallella lärarutbildningarRegeringen föreslår en ny parallell lärarutbildning tillnuvarande för årskurserna 4--9. Den lärarutbildning somföreslås kan jämföras med tidigareämneslärarutbildning. Dock framgår inte av propositionenden definition som måste göras vad gälleruniversitetsämnens överensstämmelse mot respektiveskolämnen. (Denna problematik gäller följaktligen ocksåför ämnesundervisning i gymnasieskolan. )För att ytterligare belysa problematiken kan följandefrågor ställas: Är det möjligt framöver att bli lärare isvenska med 80 poäng i litteraturvetenskap eller krävsockså studier i nordiska språk? Frågan är befogad efter denkritik som bl.a. riktats från sida motavsaknaden av det nordiska perspektivet iläroplansdirektiven.En annan fråga: Skall man kunna bli biologilärare med40 poäng i botanik men utan zoologi?Vi ställer oss starkt tvivlande till att studenter tar60+40+40 poäng i ämnen för att sedan lägga till en 40-poängsutbildning i praktisk pedagogik. Denna konstruktiontorde inte öka rekryteringen till läraryrket.Eftersom läraryrket kräver särskild kompetens är detenligt vår mening av vikt att denna är sammanhållen ochutformad i enlighet med läraryrkets krav. Detta uttrycksbland annat i beslut om den s.k.kommunaliseringen. Där betonades och förstärktes kravenom formell behörighet för läraryrket. har ocksåi samband med frågan om linjesystemet i högskolan uttalatvikten av sammanhållen utbildning för yrkesgrupper somlärare, läkare, psykologer m.fl.Mot bakgrund av vad vi nu anfört bör avslåregeringens förslag om en parallell lärarutbildning förgrundskolans årskurser 4--9.Vänsterpartiet har i andra högskolepolitiska motionerlagt förslag syftande till att bygga bort återvändsgränderinom högskoleutbildningar. Vi anser det också viktigt attöka rekryteringen till så långt som möjligt sammanhållenlärarutbildning. Med dessa utgångspunkter bör det -- inomett friare universitet -- kunna vara möjligt framöver med enökande generositet av tillgodoräkningsregler för attunderlätta för studerande att snedda in i lärarutbildningen.Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.När det gäller frågan om lärarutbildningarnas innehållvill vi nu upprepa vårt tidigare förslag om en förlängning (20poäng) av utbildningen för lärare i årskurserna 1--7. Dettaför att bland annat ge dessa lärare full behörighet i engelska.Om regering och riksdag menar allvar med att stärkaspråkens ställning i skolan så är det ett ytterligare skäl förförlängning av nämnda utbildning. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.Examination av lärareI propositionen säger statsrådet att det bör ankomma påregeringen att fastställa målen för respektive lärarexamen.Det talas också om att lärarexamen skall kompletterasmed certifikat.Om målen för lärarexamen kan följande sägas:Riksdagen har ännu inte tagit ställning till den nyaläroplanen för , ej heller till frågan omgymnasieskolans framtida inriktning. Vi vill också peka påden omfattande diskussion som föregick UHÄ:sfastställande av central studieplan för lärarutbildningen.Mot denna bakgrund bör få avgöra frågan omexamensbeskrivningarna.Om certifikat kan följande sägas:Examen i lärarutbildningen omfattar praktik som skallbedömas.Att ha en ytterligare bedömning anser vioskäligt.Här kan rättstryggheten hotas eftersom risken finns attlämplighetsprövningen kan komma att gälla helt andrasaker än lärarskicklighet.I det fall studerande kan anses olämpliga för läraryrketbör detta kunna uppdagas och åtgärder vidtas innan examenavläggs.Vi menar alltså att anställning som lärare skall vila påavlagd examen och inget annat.Allt annat är att underkänna lärarutbildningenskvaliteter.Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Fortbildning och rektorsutbildningEtt problem med den konstruktion avlärarfortbildningen som regeringen skisserar är att det intefinns en genomtänkt modell. Ett sätt att ökasamstämmigheten med de övergripande politiska besluten iriksdagen och fortbildningens huvudsakliga inriktningkunde vara en modell som dels garanterar kontinuitet ifortbildningsverksamheten som går via högskolan, delsstarkt bidrar till utvecklingen av en likvärdig skola.När det gäller den föreslagna rektorsutbildningen har visvårt att inse varför staten skall bekosta en chefsutbildningefter att dessa chefer anställts av kommunen. Det är en heltannan sak att erbjuda en utbildning för rektorskarriären attgenomgås innan man anställs. I de fall rektorer behöverfortbildning torde denna i huvudsak kunna ges viafristående kurser eller kursmoment vid olika högskolor.Även bör kunna erbjuda viss fortbildning.Riksdagen bör ge regeringen detta till känna.FolkhögskollärarlinjenFolkhögskolan intar en särställning inom det svenskaskolväsendet. Dess betydelse kommer enligt vår mening attöka . argumentation framgår avvår kulturpolitiska motion till . Med hänvisningtill vad som sagts menar vi attfolkhögskolelärarlinjen skall behållas i . Dettabör ge regeringen tillkänna.Vissa dimensionerings- och lokaliseringsfrågorDimensioneringen av lärarutbildningarna måste ökasytterligare. Regeringen bör återkomma i nästa budget medförslag härom. Därutöver måste åtgärder vidtas för attytterligare ej behöriga studerande görs behöriga. Vimenar att de medel som avses för 40-poängsutbildningen iden parallella utbildningen kan användas för dels en ökaddimensionering av den reguljära lärarutbildningen och delsför kompletterande utbildning. Detta bör geregeringen tillkänna.Högskolan för lärarutbildning i , HLS, är enhögskola med många adresser. harbyggnadsfrågorna för HLS behandlats. harkraven rests allt tydligare för en mer samlad lokalisering, en''HLS-campus''. föreslog regeringen ibudgetpropositionen att HLS behov av nya lokaler skulletillgodoses genom en nybyggnation i . Beslutet iriksdagen blev emellertid ett krav på ytterligare utredning.Denna utredning (Ds 1990:55) förordar i sin slutsats attHLS lokaliseras till Södertälje.Förutom de pedagogiska fördelarna med att samlautbildningen finns väl kända och mycket starkaregionalpolitiska argument. I propositionen föreslås i förstahand en omlokalisering av HLS till området kringBrunnsviken. --Brunnsviken-området har både urkultur- och naturvårdsperspektiv unika kvaliteter.Regeringen fattade , med stöd avnaturresurslagen, beslutet att berörda kommuner (Solnaoch ) måste redovisa hur man tänker tillgodosekulturvårdens, naturvårdens och friluftslivets intressen iplaneringen för området, innan någon utbyggnad sker. Allutbyggnad inom detta känsliga område måste mycketnoggrant prövas. En eventuell lokalisering avLärarhögskolan till detta område kräver såledesomfattande, tidskrävande analyser. För Lärarhögskolaninnebär detta förslag att den svåra situationen medlokalbrist utsträcks ett okänt antal år in , medanen lokalisering till kan börja förverkligas isamma stund beslutet är fattat. bör därför somsin mening ge regeringen till känna att HLS skall lokaliserastill Södertälje.Företrädare för föreslår i annan motionlokalisering av utbildning för grundskolelärare medinriktning på årskurserna 4--9 till /Sandviken.Vänsterpartiet har i tidigare motioner föreslagit attutbildning av grundskolelärare för de senare årskursernabör förläggas till . Som skäl för detta har vi blandannat hänvisat till att närheten till utbildning verkargynnsamt på rekryteringen. Våra skäl står fast och vi menardärför att regeringen bör besluta att förlägga ovannämndautbildning till . Medel för detta finns inom ramen föranslaget till regeringens disposition för utbildningsändamål.Detta bör ge regeringen tillkänna.Vid högskolan i har ett gediget arbete utförtsvad gäller bland annat rekryteringen av studerande tilllärarutbildning. Utöver ''basramarna'' har där intagits drygt100 studerande för årskurserna 1--7 och 90 studerande iutbildningarna för årskurserna 4--9. De så kalladebasramarna utgör 120 respektive 60 platser. Omregeringens förslag till dimensionering vid högskolan iKarlstad skulle accepteras av så innebär detta enreell minskning i förhållande till dagens volym. Detta kaninte vara meningsfullt när det finns risk för lärarbristframöver. Därför måste utbildningen för åk. 4--9 ökas med60 platser till 120 vid högskolan ifråga. I enlighet med vadsom ovan sagts bör de s.k. särskilda medlen kunnaanvändas för nybörjarplatser i reguljär utbildning för såvälåk. 1--7 som 4--9.Vad gäller gymnasielärarutbildningen kan för Karlstadsdel konstateras att där finns ett gott utbud av kurser för dengrundläggande ämnesutbildningen. Vidare finns sedan 1977en bred erfarenhet av gymnasielärarutbildning. Mot pbl.a.denna bakgrund bör tilldelas enplaneringsram pom 40 platser för gymnasielärarlinjen, 40poäng, /93.Vad som anförts om dimensioneringen vid högskolani och användningen av de s.k. särskilda medlen börriksdagen ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdemässig grund för att blilärare i skolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om profilering, specialisering ochvariation,3. att avslår regeringens förslag om parallelllärarutbildning för ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''sneddning'' in i lärarutbildning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förlängning av utbildningen förlärare i årskurserna 1--7,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om examensbeskrivningar,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om s.k. certifikat,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om modell för lärarfortbildning,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rektorsutbildning,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkhögskollärarlinjen,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av medel till dens.k. parallella lärarutbildningen,12. att beslutar att högskolan förlärarutbildning i skall lokaliseras till Södertäljekommun,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av lärare förårskurserna 4--9 i ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dimensioneringen avlärarutbildningen i ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av de s.k.särskilda medlen.