ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02L803 · 1992-01-27 00:00:00 — Namnskydd för näringsidkare med ensamrätt tillfirmabeteckning regleras i firmalagen och kan förvärvasgenom registrering eller inarbetning. Verksamheter somlokal- och närradiostationer kan visserligen registreras medett organisationsnummer hos lokala skattemyndigheten,men med denna registrering följer inget namnskydd förverksamheten.Under hösten 1991 inregistrerade, och därmednamnskyddade, ett företag i ett tjugotal lokal- ochnärradiostationer som bifirmor med syfte att ''utvecklalokalradio''. Bl.a. inregistrerades Radio (ettvälkänt lokalradionamn ) och Radio (känt närradionamn ). För att kunna hävabeslutet om inregistrering av sina välkända namn måstedessa radiostationer gå till domstol.Uppenbarligen finns här juridiska och/elleradministrativa luckor. Det kan inte vara rimligt att ideellaföreningar som driver mångårig verksamhet under välkändanamn plötsligt blir fråntagna dessa genom annansregistrering, framför allt som den inregistrerande personeni detta fall väl kände till radiostationernas verksamhet.Även om det finns möjlighet till rättelse via domstol måsteden primära principen vara skydd för välkända och därmedinarbetade namn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om namnskydd för radiostationer.
mot · GF02L805 · 1992-01-27 00:00:00 — kom den s k . Iutredningen föreslås att även gudstjänstmusik skallavgiftsbeläggas genom (Svenska TonsättaresInternationella Musikbyrå), något som tidigare undantagitsenligt nuvarande upphovsrättslagen paragraf 20.Mot en ändring av lagen finns mycket att anföra. Sångoch musik i gudstjänster är strikt icke-kommersiella, vilketden är medveten om som skapar musik för gudstjänstbruk.Av tusenårig hävd har såväl skattemyndigheter sommånglare fått göra halt vid kyrkporten. Gudstjänsten har ihela vår historia hållits helig, dvs ansetts som en radikaltannorlunda sammankomst än ett nöjesarrangemang,intresseförening eller kommersiell sammankomst.En rimlig ersättning till utgår f ö redan genom detavtal mellan kyrkorna och som gällermusikframträdanden, som t ex musikcaféer och konserter.Vid sådana tillfällen betalar kyrkorna avgifter till STIMcentralt via samfunden. Även kyrkokonserter somarrangeras tillsammans med de olika studieförbunden äravgiftsbelagda. Genom alla noter, sångböcker ochpsalmböcker som kyrkorna köper tillförs pengar.Det finns också alla skäl att befara att den nyordningsom utredningens förslag skulle leda till skulle leda till enorimligt stor byråkrati i jämförelse med ersättningen.Tusentals gudstjänster hålls runt om i landetoch det skulle krävas en sådan administration både lokaltoch centralt att nettointäkterna skulle utebli helt, såvidainte avgifterna för varje musikstycke skulle läggas påorimligt hög nivå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett bibehållet undantag förgudstjänstmusik i upphovsrättslagen.
mot · GF02L806 · 1992-01-27 00:00:00 — Ungefär en miljon människor är anställda i svenskindustri. 500 000 arbetar inom råvarumaterialindustrin, de övriga 500 000 arbetar inom förädlingsindustrin som till stor del äruppbyggd runt olika uppfinningar.Nu är i behov av en massa nya riktigaarbetstillfällen, inte minst som vi står inför att minska denoffentliga sektorn.En åtgärd för att nå detta mål är att ge bättre villkor tilldem som har idéer och uppfinningar. när banker ochandra kreditgivare är väldigt strikta i sina beviljanden avkrediter kan det vara svårt för en enskild uppfinnare ellerett litet företag att ens få ihop tillpatentansökningspengarna.Idag är det nämligen så att en uppfinnare mycketbegränsat får tala om sin uppfinning innan han eller hon haren inlämnad patentansökan. Och får man inte tala om sinidé kan det vara svårt att få någon att gå in ekonomiskt iprojektet.I har man något som kallas 1-årsfrist, vilket ikorthet innebär att man har på sig att hitta köpare ellersponsorer innan patentansökan måste lämnas in. Genom en enkel procedur inlämnas eller anskaffasbevis på vilken dag som räknas som uppfinningsdag. Finnsdet inget intresse för uppfinningen så behöverman inte kosta på patentansökan. Förhandlingar är igångför att skall ändras så att USA-förslagetbifalles gällande 1-årsfristen.Patentlagstiftning tar tid att genomföra, och då det redanhär och finns ett skriande behov av nya idéer som kanskapa nya arbetstillfällen, föreslår jag enpatentansökningsfond. Denna fond är en engångsfond. Närmedlen är utbetalade så är kampanjen över. Dennapatentansökningsfond upphör och resterande medelåterförs så snart patentlagändringen i enlighet med förslagetär genomförd.En patentansökan kostar från ett par upptill . Jag föreslår 1000 x 25 000 = 25 miljoner till fonden. Tusen nyapatentansökningar har en väldig potential. Dessa medelyrkas tas ur budget.Anslagna medel fördelas på samma sätt som allmännarättshjälpen som efter kostnadsgodkännande betalas direkttill advokaten. I det här fallet skulle det istället vara detauktoriserade patentombudet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda en förändring ipatentlagen som innebär att man får en ettårsfrist,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att skapa enpatentansökningsfond.
mot · GF02L807 · 1992-01-27 00:00:00 — Lokalisering av handels- och föreningsregistret till Regeringen har föreslagit att länsstyrelsernas befattningmed handels- och föreningsregistren skall upphöra och atthuvudmannaskapet skall överflyttas till Patent- ochregistreringsverket.Länsstyrelsen i har i skrivelse till regeringenpåtalat att det finns möjligheter att genom ett lämpligtavgiftssystem och med datorisering av Länsdatas modellåstadkomma en ekonomisk och verksamhetsmässigtrationell verksamhet vid nuvarande länsstyrelse. Skulle nuinte detta vara möjligt borde regionalpolitiska hänsyn tasvid etablering av statlig verksamhet.Genom den moderna datateknikens utveckling finns detstor frihet när det gäller valet av lokaliseringsort för ettrikstäckande register. Från regionalpolitisk synpunkt börman då välja en lokaliseringsort som drabbats av svårastrukturförändringar och som därför behöver förstärkas.Hagfors i har genom ständiganeddragningar av sysselsättningen inom stålindustrinminskat sin befolkning från 21 000 invånare år 1960 till 16000 . Tooling i kommer attytterligare reducera sin personalstyrka med 420 personer.En lokalisering av det rikstäckande handels- ochföreningsregistret till skulle bidra till att lösasysselsättningsproblemen och förstärka strukturen inomkommunen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av handels- ochföreningsregistret till .
mot · GF02L901 · 1992-01-27 00:00:00 — Allt mera stöldgods kommer ut på marknaden och blirförsålt. Det är ofta missbrukare som säljer detta stöldgodsför att få pengar till sitt missbruk. Givetvis är det ocksåandra som säljer saker av varjehanda slag som de kommitöver genom stöld. Köpare finns och de regler som i daggäller för s k godtrosförvärv tycks inte avskräcka.För den som förlorat sin egendom är det ofta svårt attkunna få tillbaka det som egentligen rätteligen tillhör dem.Regler och lagstiftnig finns på området men de lösenreglersom gäller synes krångliga och kränkande inte minst medtanke på den skada som den bestulne redan har lidit.Visserligen kan man genom försäkringar skydda sig mot denekonomiska skadan som uppstår vid en stöld, men föremålav skilda slag kan ofta ha långt större värden än enbart deekonomiska. Föremålen kan ofta ha stark personlig,familjär, eller annan stark koppling till den ursprungligeägaren.Det har tidigare framhållits att det blev den som handlati god tro som blev ekonomiskt drabbad om nuvaranderegler förändrades. Rimligen borde det väl vara så att detär den bestulne ursprunglige ägaren som i första hand skallskyddas. Lagen om godtrosförvärv måste rimligen varautformad så att den motverkar stöld och handel med stulnavaror.Lagen måste vara utformad så att den ställer strängakrav på den som köper stulna varor och ger denursprunglige ägaren ett fullgott skydd. Den nuvarandelagstiftningen inom området synes därför vara otillräcklig isynnerhet som handeln med stulna varor fortfarande äroacceptabelt hög. Det är därför lämpligt att en översyn avden gällande lagstiftningen om godtrosförvärv nu kommertill stånd. I detta sammanhang bör då också övervägasregler för en starkare undersökningsplikt hos köparen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avlagstiftningen avseende godtrosförvärv och att erforderligaförslag till ändringar läggs fram i syfte att motverka handelmed stöldgods samt att förbättra den ursprunglige ägarensställning vad gäller förvärv i god tro.
mot · GF02L902 · 1992-01-27 00:00:00 — Ett rättssamhälle kännetecknas bl.a. av etträttsregelsystem som behandlar likvärdiga situationer pålikvärdigt sätt. Så kan dock inte anses vara falletbeträffande hantering av främmande medel.Vid bedrivande av s.k. factoring, d.v.s.uppdragsverksamhet avseende fakturahanteringkombinerat med finansiering, krävs normalt registreringsom finansbolag. För att driva uppdragsverksamhetavseende inkassotjänster fordras tillstånd avdatainspektionen enligt inkassolagen. Influtna medel skallenligt samma lag hållas avskilda i den mån de inte redovisasomedelbart.Däremot finns inga som helst regler -- förutom evtillämpliga betämmelser i -- till skydd föruppdragsgivare när det gäller s.k. fakturaservice, d.v.s.uppdragsverksamhet enbart avseende administration avfakturor inklusive mottagande av betalning för redovisningtill uppdragsgivaren, således utan något inslag avfinansiering. Det kan anmärkas att även begränsadefakturatjänstuppdrag innefattar hantering av främmandemedel i en omfattning som väl kan mäta sig medmotsvarande verksamhet i ett större inkassoföretag.Vid uppdragstagarens konkurs finns således inte någonseparationsrätt för uppdragsgivarna, vilket torde leda till attinflutna belopp i sin helhet går förlorade i den mån intekvittning kan ske mot debiteringar för uppdragen.Mot denna bakgrund bör den som driver sistnämndaform av uppdragsverksamhet i vart fall vara skyldig att hållainflutna medel avskilda från sina egna medel. Sådanskyldighet torde enbart kunna åläggas genom lagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fakturaservice.
mot · GF02L903 · 1992-01-27 00:00:00 — Sakrätten utgör en unik del av det svenska rättslivet.Traditionellt fästes stort avseende vid sakrättens olikaelement. Äganderättsövergången till lös sak knytes tillbesittningsövergång, som utgör det sakrättsliga inslaget iäganderättsförändringen.I panträtten finns en mängd strikta regler som reglerarsakrättsinnehållet i svensk panträtt.I takt med att svensk handel alltmer integreras medinternationell handel ställs svenska civilrättsliga regler motandra länders civilrättsliga syn. Ofta uppkommer dåkollision mellan olika rättsliga systemregler där särskilt densvenska sakrätten ofta befinnes svåranpassad tillinternationellt allmänt accepterade regler rörandesäkerhetsfrågor, äganderättsövergång, fara för gods medmera.Under senare år har i utvecklats alltmeravancerade finansieringssystem för finansiering av rörelsersanskaffning av inventarier och maskiner och byggnadersamt för likvidisering av företags bundna tillgångar. I mångaolika leasingformer, som avtalas i avancerade avtal, göresförändringar i äganderättsförhållandena där stundom densvenska sakrättens mycket strikta regler icke följs.Inom den akademiska debatten förekommer numeraregelmässigt ifrågasättande av den svenska sakrätten,särskilt i vad avser reglerna för äganderättens övergång tilllös sak.Med särskild hänvisning till svensk handelsinternationella integration och med införandet av modernafinansieringssystem bör regeringen analysera behovet av enreformering av svensk sakrätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att analysera behovet av enreformering av svensk sakrätt.
mot · GF02L905 · 1992-01-27 00:00:00 — I förmånsrättslagen finns bestämmelser om förmånsrättvid utmätning och konkurs. Lagen skiljer mellan särskildoch allmän förmånsrätt. Särskild förmånsrätt har företrädeframför allmän förmånsrätt. Särskild förmånsrätt gäller vidutmätning och konkurs och avser viss egendom, t ex den rättsom följer med företagshypotek, inteckning och panträtter.Allmän förmånsrätt gäller endast vid konkurs och avser allegendom som ingår i gäldenärens konkursbo. Allmänförmånsrätt är t ex fordringar på skatt och allmänna avgiftersamt fordringar på lön och pension.Fordringar som saknar förmånsrätt beaktas efter deförmånberättigade fordringarna och får som regel ingenutdelning i konkurser.Antalet konkurser ökar kraftigt. Ett fall somuppmärksammats särskilt var när den storahusfabrikanten som levererar nyckelfärdiga villor ochfritidshus försattes i konkurs. Vid en husbeställning betalassom regel en hög handpenning. De som betalathandpenningen riskerar nu att förlora inte bara ett hus, endröm krossas, utan också en stor handpenning, enbetydande ekonomisk förlust. Även i andra branscherförekommer höga handpenningar vid beställningar.Konsumenternas rätt måste stärkas. Det förefallerrimligt att konsumentfordringar får en bättre ställning ikonkurs . Frågan bör ses över.Det bör dock var möjligt att skyndsamt besluta enändring i förmånsrättslagstiftningen som ger konsumentersom betalat en hög handpenning förmånsrätt i konkursen. Iprincip bör en sådan handpenningförmånsrätt ligga mellansärskild förmånsrätt och allmän förmånsrätt.Alla fordringar som grundas på handpenning bör dockinte vara förmånsberättigade. Det bör av praktiska skälsättas ett gränsbelopp. Det förefaller lämligt att knyta anbeloppet till basbeloppet och att bestämma det till entiondel av detta. Basbeloppet är 33 800 kr.En handpenning på skulle sålunda medgeförmånsrätt i konkurs efter särskilda förmånsrätter menföre allmänna förmånsrätter.Den djupa lågkonjunkturen som för närvarandebefinner sig i kommer sannolikt att föra med sig ettaccelererande antal konkurser. Mångar konsumenterriskerar att drabbas av stora förluster. Konsumenternasrättsläge måste förbättras. Nödvändiga lagändringar bördärför göras skyndsamt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att skyndsamt beslutar sådan ändring iförmånsrättslagen att konsumentens handpenning vidbeställning hos näringsidkare, vilken överstiger en tiondelav basbeloppet, medger förmånsrätt i konkurs eftersärskilda förmånsrätter men före allmänna förmånsrätter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av reglerna i syfte attförbättra konsumentens rätt vid näringsidkares konkurser.
mot · GF02N201 · 1992-01-27 00:00:00 — Avregleringen av kapitalmarknaden har inneburit attsmåspararna kommit i en ny situation. I princip skall varjesmåsparare förhandla med banken om villkoren försparandet. Den svagaste parten i den ''förhandlingen'' ärinte svår att hitta.Åtgärder för att stärka småspararnas ställning påmarknaden är angelägna, inte minst för att stimulerasparandet. En liten åtgärd vore att bankerna på varjekontoredovisning anger den sparränta som gäller för kontotoch det diskonto som gäller uppgiftsdagen (eller annanlämplig kapitalmarknads indikation).Det är också angeläget att en utvärdering görs av vad denya förutsättningarna på kapitalmarknaden inneburit försmåspararna, inte minst mot bakgrund av den inkompetenssom stora delar av bankväsendet demonstrerat undersenare år. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om småspararnas villkor påkapitalmarknaden gentemot bankerna.
mot · GF02N203 · 1992-01-27 00:00:00 — I ett marknadsekonomiskt samhälle utgörnäringsfriheten något av en grundpelare. Priset för dennafrihet måste vara att man vid missbruk av friheten går rättenförlustig i form av näringsförbud under kortare eller längretid.Enligt gällande rätt kan en näringsidkare drabbas avnäringsförbud i två skilda situationer. Automatisktnäringsförbud enligt konkurslagen (6 kap. 1 §) inträder vidvarje konkurs för fysiska personer som bedrivitbokföringspliktig näringsverksamhet. Förbudet gällerunder konkurstiden och överträdelse bestraffas med böter.Härutöver kan särskilt näringsförbud utdömas av domstolmed stöd av speciallagstiftning (SFS 1986:436) vid allvarligtmissbruk av näringsfriheten. Detta förbud kan meddelasäven företrädare för juridiska personer. Förbudstiden är 3--och överträdelse straffas i normalfallet med fängelse ihögst två år.Den rådande rättstillämpningen torde kraftigt avvikafrån lagstiftarens intentioner. Det automatiskanäringsförbudet fungerar nämligen inte i praktiken och dessefterlevnad kontrolleras inte ens. Det särskildanäringsförbudet begärs av tillsynsmyndigheten (TSM) iåtskilliga konkursfall. Men åklagarnas handläggning ärlångdragen och dessutom avskrives alltför många fall.Lagen tillämpas utomordentligt sällan och inte ens deutdömda förbuden kontrolleras tillräckligt.Det är en otillfredsställande rättslig situationbeträffande näringsfriheten och näringsförbuden.Principiellt gäller för all lagstiftning även inomnäringsrätten att den skapats för att tillämpas. Om viktigalagar inte tillämpas av de rättsvårdande myndigheternariskerar den allmänna laglydnaden att undergrävas.Dessutom ges fel signaler även i sak. Att näringsfrihet intebehöver drivas i ansvarsfulla former. Att det inte lönar sigatt vara seriös företagare. Att myndigheterna ärointresserade av frågan.Mot denna bakgrund förefaller det nödvändigt att göraen översyn av näringsförbudsinstitutet i svensk rätt. Denövergripande uppgiften bör därvid bli att åstadkomma ökadeffektivitet i rättssäkra former för att understrykabudskapet om näringsfrihet under ansvar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avnäringsförbudslagstiftningen.
mot · GF02N204 · 1992-01-27 00:00:00 — Under en lång följd av år har tekoföretagen brottats medkonkurrens- och lönsamhetsproblem som till stora delarkan hänföras till konkurrensen från lågprisländerna. Dennasituation har lett till och förväntas enligt prognosernafortsätta att leda till nedgång för svensk tekoindustri omingenting görs för att hejda utvecklingen.Produktionsvolymen för svensk konfektionsindustri harunder en 10--sjunkit med ungefär tvåtredjedelar. Även trikåproduktionen som klarat sigbättre än konfektionen tenderar nu att flyttas utomlands iökande grad. Det finns också positiva inslag, nämligen för tex tillverkningssektorn maskinfilt och viror, men totalt överhela branschen är prognosen mycket dyster.Inom tekonäringen ser man ett svenskt EG-medlemskapsom en ny möjlighet för branschen. Det viktigaste just nu ärdärför att svensk teko får överlevnadsmöjlighet fram till attfullt EG-medlemskap är ett faktum.Ett sätt att fram till EG-medlemskap förbättrasituationen vore att sänka socialavgifterna förtekobranschen. En sådan åtgärd borde också ligga i linjemed regeringens generella ambition att sänkaskattetrycket ytterligare i syfte att öka tillväxtkraften isvenskt näringsliv och att närma sig övriga europeiskaländers skattetryck.Ett annat sätt att tackla ''övervintringsproblemen'' är attregeringen som uppföljning av EES-förhandlingarna tarupp förhandlingar med EG om förenklingar iursprungsreglerna i tekohandeln, eller på annat sätt ser tillatt svensk teko har likvärdiga spelregler som EG-länderna.Det kan inte vara av svenskt intresse att svensktekonäring mer eller mindre riskerar att slås ut pgaojämbördiga konkurrensvillkor gentemot EG och andra I-länder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stärka tekonäringens''övervintringsmöjlighet'' fram till ett svenskt EG-medlemskap.
mot · GF02N205 · 1992-01-27 00:00:00 — har det förekommitsandsugning till havs, framförallt i . gavdåvarande regeringen tillstånd till täktverksamhet både påStora och Lilla Middelgrund vid kontinentalsockelgränsen.Sandsugning har huvudsakligen bedrivits avdanskägda företag -- sanden har använts som råvara för dendanska betongindustrin.Middelgrunden klassas som viktiga ''barnkammare'' iKattegatt. I samband med att nya ansökningar omtäktverksamhet gjordes kom en omfattandedebatt till stånd vari fiskets organisationer, , berörda länsstyrelser m fl organ på detbestämdaste avrådde från fortsatt täktverksamhet iområdet. Det skulle, menade man, allvarligt skadafiskbeståndet i den berörda regionen.Från sida kunde man bl a verifieraMiddelgrundens stora produktionskapacitet genom atthänvisa till att av den totala fångsten i av torsktogs upp i detta område. Motsvarande siffra förpiggvar var och för rödspotta . För flera andrafiskarter redovisades motsvarande höga fångstnivåer.De skador som en fortsatt sandtäkt skulle åstadkommaför fisket bedöms alltså av ovanstående organisationer ochmyndigheter som stora. Även forskare på området, bl a vidGöteborgs , sertäktverksamheten som ett stort hot mot fiskens''barnkammare''.Sedan de aktuella danska företagen under stortopinionstryck dragit tillbaka sina ansökningar om fortsatttäktverksamhet är det omedelbara hotet mot delar avMiddelgrund avvärjt.Enligt vår uppfattning bör emellertid också inventeringav sandförekomster i och , inriktad påexploatering, avstyrkas. Som redovisats ovan är havenssandslätter och sandåsar en viktig förutsättning för fortsattfiske i regionen.Det borde, anser vi, vara ett riksintresse att bevaranämnda sandbankar och utgrund. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inventering av sandförekomsterför exploatering,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skydd försandförekomster till havs.
mot · GF02N206 · 1992-01-27 00:00:00 — Allt som rör sig om död och begravning är väldigtkänsligt och får inte profaneras. Men då det enda säkra häri livet är, att vi skall dö, är det viktigt att se till attbegravningen inte ruinerar de efterlevande, somnaturligtvis vill ta ett värdigt farväl av en kär anhörig.Genomsnittliga begravningskostnader var 1989 10 000--. vid begravning i hemförsamlingen, så tillkommerförtäring ca . och gravvård ca . Kostnader för begravning av församlingsbo är ca13 000--, av dessa anses . som nödvändiga och ofrånkomliga.Ca 6 000--7 000 personer kommer till sista vilan genomsocialtjänstens försorg, detta kostar sett till hela landet 25--30 milj kr.Det är nu hög tid att man radikalt tar tag i de härfrågorna. En jordfästning skall vara värdig men ändåekonomiskt överkomlig för oss alla. Man kan naturligtvislösa problematiken genom att låta begravningshjälp utgågenom den allmänna försäkringen. skulledetta innebära årliga utbetalningar av 570 milj. kr. Men detfinns ju också möjlighet att verka för att hålla kostnadernanere genom att underlätta och förenkla.Styrelsen för Teknisk Utveckling har uttalat att det ärmöjligt att ta fram en billig innerkista, se bilaga. Man bordekunna förvänta att respektive huvudmän för kyrkor ochkapell tillhandahåller bårtäcke eller ytterkista för utlåning.Det är känt att man på en del platser i vårt land varitförutseende och skaffat vackra bårtäcken och det ärmåhända den enklaste lösningen, men man kan inte bortseifrån att en del föredrar en vacker enkel ytterkista i trä,konstruerad med gångjärn så att antingen lång- ellerkortsidan kan fällas ned när innerkistan skall i eller ur.Det måste vara politikens ansvarsområde att medverkatill att dessa frågor får en för oss människor bralösning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begravningskostnader.