mot · GF02Kr272 · 1992-01-27 00:00:00 — SammanfattningFrihet och mångfald i kulturlivet är några av detdemokratiska samhällets förutsättningar. Frihet ikulturlivet är frihet från politisk styrning. Det är angelägetatt önskemål från såväl enskilda som kulturinstitutioner ärvägledande för kulturpolitiken. En av kulturpolitikensviktigaste uppgifter är att stödja det som har värde ochkvalitet men som inte kan komma till stånd på marknadensvillkor. Det är också angeläget att i större utsträckningskapa ett samspel mellan privata och statliga initiativ.Betydligt större resurser behöver avsättas. Attityden tillkulturen bör också förändras. Skall vi stärka vårkulturprofil i det nya bör vi börja betrakta kulturensom en investering och en tillväxtfaktor, både i livskvalitetoch statskassan.Stark kulturell identitetI stora delar av har man insett att 90-talet tillhörkulturen och gör stora nationella och regionala satsningar.Även den svenska kulturen får ökad betydelse när vinärmar oss . Vi måste därför värna om vårtkulturarv och stärka vår känsla för svensk kultur. Men ocksåta till vara de möjligheter som skapas för påkulturområdet genom det nya . Det är en utmaning,men vi har alla grundförutsättningar att lyckas. Konstenmåste dock få en viktigare roll, större resurser sättas in ochattityder förändras. I det längre perspektivet spelar kulturoch historia i skolundervisningen en viktig roll.KulturpolitikKultur bör i minsta möjliga utsträckning styras avpolitiker. Det allmänna har dock en oerhört viktig roll vadavser främjandet av ett positivt och kreativt kulturliv.Kulturpolitiken bör dessutom ansvara för främjande ochbevarande av traditioner och stöd till det som har värde meninte kan komma till stånd på marknadens villkor. Staten bärdessutom ett ansvar i de signaler som en kulturbudgetsänder ut i landet. Överdriven sparsamhet eller snålhet försvidare i alla led och skapar negativa effekter, inte minst förnyskapandet.Kulturpolitiken bör värna om frihet, mångfald ochkvalitet samt göra kulturen tillgänglig för så många sommöjligt.Samhällets stöd till kulturen skall vara vägledande och idet skede vi står inför bidraga till att stimulera ökadesatsningar på alla kulturområden samt vidga deltagandet ikulturlivet. En större publik skulle innebära effektivareutnyttjande av de resurser som satsas. Det skulle ocksåinnebära underlag för större arrangemang och därmed ledatill större mångfald.Ny Demokrati anser det angeläget att öka förståelsen förandra kulturer, bl.a. genom att skapa ökade förutsättningaratt presentera mer av utländska kulturyttringar i Sverige.Detta skulle skola publiken samt ge konstnärer nyaimpulser.Politisk styrning skall visserligen undvikas men detbehövs en konstruktiv dialog mellan dem som anslårekonomiska medel och dem som utnyttjar dem. På detta viskan långsiktiga mål, konstnärliga värden och prioriteringarför 90-talet formuleras.Basresurser, ökade medel och effektiviseringStaten bör, som , sörja för basresurserna i destatliga kulturinstitutionerna. Det vore dock önskvärt attskapa förutsättningar för en långsiktig, kraftig ökning delsav det som i den statliga kulturbudgeten benämns''Kulturverksamhet m.m'', dels av kulturturismen. Då fårkulturen sin rätta plats i vårt samhälle. För att ytterligareförstärka det ekonomiska tillskottet till konsten och tillförany dynamik bör enskilda och näringslivet i störreutsträckning uppmuntras att stödja kulturlivet. Vi anser attdet är genom ett bredare och mer balanserat samarbete förstöd till kulturen, bl.a. genom finansiering från flera håll,som kultursektorns ställning successivt kommer attförbättras.Regelverket för privata initiativ bör ses över. Det börvara gynnsamt för företag eller enskilda att tillföra medelgenom direkta bidrag, sponsring eller inrättande av fonder.För att uppnå ett bättre samspel mellan statens,landstingens och kommunernas kulturutgifter börregelbunden statistik föras och utvärderas för att uppnå enbättre bedömning av hela stödet till olika konstarter ochkulturaktiviteter. Det är också viktigt att utveckla en mersamlad syn på utformningen av kulturpolitiken, bl.a. i syfteatt tydligt specificera statens och kommunens roll ochansvar.Kulturinstitutionerna bör inrikta sig på att i störreutsträckning effektivt utnyttja sina resurser i förhållande tillöverenskomna mål. Man bör också utnyttja alla möjligheteratt få in privata pengar genom biljettförsäljning,marknadsföring, samfinansierade projekt m.m. Staten böräven uppmuntra institutionerna att tävla effektivare ompublikens uppmärksamhet. I vissa fall kan det handla omenklare marknadsföring eller attraktivare förpackning avett arrangemang. Till viss del bör också utbudet i störreutsträckning anpassas till vad som efterfrågas. Detta kanenkelt göras genom marknadsundersökningar. Det ärviktigt att lära sig utnyttja den ekonomiska potential somkulturen har. Ett blomstrande kulturliv bör nämligen ävenha en sund ekonomi.Alla tjänar på kulturenDet ligger sällan renodlade ekonomiska motiv bakomkultursatsningar. Ej heller gör konstnärer särskilt oftaförmögenheter på sitt skapande. När staten, landstingenoch kommunerna avsätter medel till kulturen förväntar mansig inte vinst i ekonomiska termer. Alltför ofta ses det t.o.m.som en alltför subventionskrävande sektor.För Ny Demokrati skall självfallet kulturen ha ettegenvärde. Detta behöver dock inte hotas av en portionnytänkande. Kultursektorn har stor betydelse isamhällsekonomin och satsningar på kultursektorn är församhället lönsamma i stora drag. Därför är det hög tid attbörja betrakta kulturen som en näring. Det är en branschsom dels producerar ett värde av betydande storlek, delsskapar en avsevärd sysselsättning. Flertalet utländskaundersökningar visar dessutom ett klart samband mellanoffentliga satsningar på kultur och offentliga inkomster frånsamma sektor. Med andra ord betalar kultursektorn tillbakamer än den får i offentligt kulturstöd, bl.a. i form av skatteroch sociala avgifter. Det är dock viktigt att i störreutsträckning acceptera att det kommersiella och icke-kommersiella verksamheter korsbefruktar varandra.Slutsatsen av detta är med andra ord att en rejäl satsningpå kultursektorn skulle vara en ren investering. Ettlångsiktigt tillskott i statskassan och till glädje för alla.Det handlar slutligen också om den dynamiska effekt satsning från statens sida skulle medföra. Vi skulle fåuppleva en rad friska initiativ och nya projekt.Kulturen och regionernaMånga gånger upplever övriga att ärprioriterat i kulturhänseende. Det finns en viss mån avsanning i detta varför det är angeläget att under 90-taletanstränga sig för att regionala satsningar genomförs. Detgäller också att göra den befintliga regionala strukturenframgångsrik, både hos publiken och hos artisterna.Ansvaret för detta bör dock delegeras till regional nivå istörsta möjliga mån.Enligt vår mening bör dock staten, genom sinakulturanslag, initiera större ansträngningar för attuppmuntra samarbete mellan olika konstformer på lokal,regional och nationell nivå genom festivaler och andragränsöverskridande initiativ. Samproduktion avteateruppsättningar eller utbyte av personal är ocksåmöjligheter.Det bör också utvärderas om inte regionerna böruppmuntras att söka sig en plats på den internationellakartan, som kulturcentra eller för återkommandefestivalverksamhet.En annan målsättning borde vara att överföra enstörre del av den löpande finansieringen av kulturen påregional nivå till de regionala skattebetalarna.För den regionala tillväxten finns dessutom mycketpositiva erfarenheter från att ta del av därkulturen i allt större utsträckning har kommit att fungerasom lokaliseringsfaktor för etablering av industri.Kultur och turismSverige har en mycket stor och mycket underutveckladpotential inom kulturturismen. Med rätt inställning ochsamlade krafttag kan detta bli en av 90-talets storatillväxtbranscher. Ny Demokrati skulle därför gärna se attregeringen gör en snabbutredning för att kartläggahur en sådan utveckling främjas. Diskussioner ochsamarbete mellan turistindustrin och dem som ärengagerade i kulturminnesvård och kulturliv böruppmuntras på nationell, regional och lokal nivå.Professionell marknadsföring av svensk kultur ökarkulturturism. Ny Demokrati har i en annan motion lagtfram förslag om ett nytt upplägg för turistpolitiken ochturistrådet.Kulturpolitik och barnBarnen är vår framtid. De skall dessutom blimorgondagens medborgare i ett helt nytt . Det ärdärför mycket angeläget att ökade satsningar görs för attstärka deras nationella kulturidentitet, öka deras kunskapom vårt språk, vår historia men också deras insikt om detEuropa de blir en del av.Förskola och skola spelar en mycket viktig roll i detta,varför vi anser att ökade resurser bör avsättas till sådanundervisning. Det är också viktigt att barnteater och annanbarnkultur värnas. Det är en investering för livet.Vad skall prioriteras?Väl medvetna om det statsfinansiella läget anser NyDemokrati inte att det finns utrymme för en ökadkulturbudget, utöver vad regeringen föreslagit,innevarande år. Vi vill dock påpeka att flera områden, bl.a.bildkonsten och museiverksamheten, är missgynnadevarför det är av yttersta vikt att detta kompenseras ikulturdepartementets budget /94.Planering bör ske under /93 i avsikt attöka kulturanslagen med /94.I samband med en sådan ökning bör ytterligare resurserinriktas på bl.a.Projekt och program som fokuserarexperiment och förnyelse. (Kultur handlar ju även omutveckling. )och andra statliga institutioner attanvändas till internationellt utbyte. T.ex. fler utländskagästspel eller möjligheten att låta svenska samlingar turnerainternationellt.Kulturturism.Barnkultur.Uppbyggnad av kulturella centra med internationellt rykteså att landet kan visa upp olika konstnärliga uttryck -- bådegoda resultat och utmaningar -- för våra europeiskagrannar.Kultur i media.Möjligheter för statenskonstmuseer att löpande förnya sina samlingar genominköp av konst.Ökade möjligheter att genomföraattraktiva utställningar.Vi föreslår också att regeringen utreder hur fördelningav medel till kulturen i större utsträckning kan påverkas avbidragsmottagaren samt hur onödiga mellanhänder kanrationaliseras bort. Kultursektorn behöver minst av alltonödig, kostsam byråkrati.Ett ökat stöd till ett fritt och vitalt kulturliv är envärdefull investering. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturpolitikens inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den kulturella identiteten,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ökat internationelltkulturutbyte,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat stöd från enskilda ochföretag till kulturen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att inom entreårsperiod skapa förutsättningar att fördubbla anslagentill kulturen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i kulturdepartementetsbudget 1993/94 anvisa ytterligare tillkultursektorn,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om önskade prioriteringsområden ikulturdepartementets budget /94,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturens lönsamhet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrat resursutnyttjande avkulturella medel,10. att hos regeringen begär förslag omkulturturismen kan främjas i enlighet med vad som imotionen anförts,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade bidrag till kultur ochhistoria i skolundervisningen,112. att hos regeringen begär en utredning omminskad byråkrati och rationalisering avfördelningspolitiken kring kulturmedel.