mot · GF02Ju702 · 1992-01-27 00:00:00 — har en livlig debatt om verksamheteninom disciplinnämnd förts i pressensom klart belyst att vissa problem förekommer vad gällertillsynen av advokatkåren.Sedan 1948 har stadgar som fastställsav regeringen. Tillsynen över advokatväsendet utövas avstyrelsen. En väsentlig del av tillsynen hänför sig till dendisciplinära verksamheten.När en anmälan mot en advokat görs hosadvokatsamfundet eller annars fråga om åtgärd mot enadvokat uppkommer, är det i första hand styrelsen som tarupp ärendet. Om styrelsen finner att en disciplinär åtgärd --uteslutning ur samfundet, varning, straffavgift ocherinran -- inte är påkallad, får styrelsen avgöra ärendet. Iannat fall skall ärendet hänskjutas till samfundetsdisciplinnämnd. Även justitiekanslern () harbefogenheter att hos styrelsen påkalla åtgärd mot enadvokat. består av en ordförande, envice ordförande och sju andra ledamöter. Ordförande, viceordförande och fem av ledamöterna är advokater medan tvåledamöter är offentliga representanter utseddaav regeringen.Rubriker i pressen som ''Kändisadvokat smugglar brevur häktet'', ''Advokaten skrev själv testamentet'', ''Advokatåsidosätter sina plikter som boupptäckningsförrättare'' osv.visar att det inte alltid står rätt till hos advokaterna.Vi vill emellertid i detta sammanhang framhålla att detstora flertalet advokater följer gällande regler och iakttargod advokatsed. Den centrala ställning som advokaternahar inom rättssystemet och det förhållandet att derasbetydelse har stärkts i olika avseenden, bl.a. pårättshjälpsområdet och när det gäller konkursförvaltning,innebär dock att allmänheten har anledning att ställamycket höga krav på utövare av advokatyrket. Det ärsymptomatiskt att i sitträttssäkerhetsprogram ägnar betydande utrymme åt ''detminskade förtroendet'' för domstolarna och myndigheternamen inte med en mening diskuterar förtroendet föradvokaterna.Mot bakgrund av att titeln ''advokat'' är lagligt skyddadoch att advokater har en offentligrättslig ställning kan ochskall höga krav ställas på deras yrkesutövning. Det kandärför inte accepteras att medlemmar av en av samhället pådetta sätt skyddad yrkesgrupp vid uppenbara övertrampskall få behålla och använda sig av advokattiteln.Mot bakgrund av bl.a. inträffade händelser och denallmänna diskussion som har förts är det enligt vår meningsynnerligen angeläget att disciplinnämndenssammansättning ändras för att allmänhetens ochmyndigheternas tilltro till advokaternas yrkesutövning skallbestå. Visserligen genomfördes den ändringen avdisciplinnämnden att till denna knöts två s.k. offentligarepresentanter. Redan när denna ändring gjordes anfördejustitieminister i prop. 1981/82:57 bl.a. följande:Det torde inte råda någon tvekan om att denorganiserade och ekonomiska brottsligheten i vissutsträckning bedrivs med hjälp av rådgivning ochvägledning av olika experter däribland jurister.Han anförde vidare:Advokatkåren har en central ställning i samhället och detär av stor vikt att både allmänheten och myndigheterna hartilltro till advokaternas yrkesutövning. Som jag skallåterkomma till finns det visserligen all anledning att hysaförtroende för det sätt på vilket utövartillsyn över sina medlemmar. Trots detta finns det bl.a. motbakgrund av den allmänna diskussion som har förts skäl attöverväga behovet av åtgärder för att ytterligare motverkaatt advokater, som i sin yrkesutövning på olika sätt kankomma i kontakt med organiserad och ekonomiskbrottslighet, medvetet eller omedvetet underlättar sådanbrottslighet.Detta uttalande har alltjämt sin giltighet. Man kan barabeklaga att den reform som 1982 företogs blev enhalvmesyr, dvs. stadgar ändradesendast på det sättet att två offentliga representantertillfördes disciplinnämnden. Nämndens avgörandeninnefattar inte sällan etiska bedömningar där det kan ha ettsärskilt värde att lekmannasynpunkter förs fram.Av nu anförda skäl anser vi att disciplinnämndenssammansättning bör förändras på så sätt att majoriteten avledamöterna skall vara offentliga representanter samt attsom ordförande utses en högt kvalificerad domare.Samhällsrepresentanterna och ordföranden skall utses avregeringen.Här kan även en jämförelse göras med förhållandena iDanmark. Det danska disciplinnämnd(advokatnämnden) består av en ordförande och två viceordföranden vilka samtliga skall vara domare samt avytterligare 15 ledamöter. Av dessa utses sex, som inte fårvara advokater, av justitieministern medan nio väljs blandmedlemmarna i det danska . De sexlekmännen skall representera det allmänna och särskiltsäkra samfundets intressen i förbindelse medhandläggningen av advokatnämndens uppgifter bl.a.fastläggandet av hur advokater skall uppfylla kravet på atthandla i överensstämmelse med god advokatsed.Denna ordning existerar i och detkan framhållas att det danska frånbörjan ställde sig bakom sammansättningen av nämnden.Vi anser det naturligt att man ser över de regler somgäller för advokater i detta hänseende på samma sätt somredan har skett när det t.ex. gäller revisorer. Det kan ocksånämnas att det finns andra yrkeskårer som har liknandenämnder. Vi tänker här på hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd och pressens opinionsnämnd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lagändringar vadgäller advokatverksamhet.