mot · GF02Fö28 · 1992-03-16 00:00:00 — FlygstridskrafterMot bakgrund av det nordiska områdets strategiskabetydelse, stormakternas betydande luftoperativa förmågaoch territoriets stora yta kommer flygstridskrafterna underöverskådlig tid att spela en avgörande roll i det svenskaförsvarets samlade krigsavhållande förmåga.Luftförsvaret skall försvåra en angripares luftkrigföringmot vårt land. Det skall kunna skydda övriga stridskrafter,för totalförsvaret betydelsefulla anläggningar ochtillsammans med övriga stridskrafter skyddabefolkningscentra. Vidare skall flygstridskrafterna kunnaanvändas som stöd för övriga stridskrafter och därvidanvändas för attackuppdrag i händelse av kust- ellergränsinvasion och vid luftlandsättningar.Av stor betydelse är även spaning ochunderrättelseinhämtning. Vidare har flygstridskrafternashöga initialeffekt stor betydelse inte minst i fred och kriseri syfte att avvärja kränkningar av vårt territorium.Med tanke på den minskade krigsorganisationen inomfrämst armén, övergången till ett kärnförsvar, ökar behovetav allsidigt användbara stridsflygplan.JAS 39-systemet kommer vid dess införande att uppfylladessa krav men flexibiliteten bör redan med befintligaresurser prioriteras.Ryggraden i det svenska flygvapnet är och kommerunder relativt att utgöras av 37-systemet, Viggen.Utvecklingen och uppgraderingen av spanings- ochattackversionerna av 37-systemet till AJS-förmåga ärmycket angeläget. Spanings- och attackversionerna av 37-systemet får därvid en betydande luftförsvarsförmåga.Enhetligheten i systemet medger att underhåll, klargöringförenklas vilket ökar användbarheten och minskardriftskostnaderna. Det innebär också att övergången tillJAS-systemet underlättas och förenklas.I händelse av konflikt kan en angripare momentantanvända avsevärda flygstridskrafter för att snabbt nå effekt.En fortsatt utveckling av det svenska krigsbassystemet, bas90, med ett stort antal kortbanor, är därför av avgörandebetydelse för ett effektivt utnyttjande av vårt flygvapen.Den allsidiga användbarheten av , och senare av JAS39, medger en avveckling av det äldre J35 Draken-systemet.Det allmänna säkerhetspolitiska läget, behovet avekonomiska resurser för den successiva moderniseringen avförsvaret, motiverar att en avveckling av 35-systemetomedelbart påbörjas. använder flygvapnet en rad olikasystem för flygverksamheten: , 35 Draken, SK60och 37 . Ensträvan inom flygvapnet bör vara att begränsa antalet olikaflygplanstyper att effektivisera verksamheten och minskaunderhållskostnaderna.Den långsiktiga inriktningen av flygvapnetsgrundorganisation bör vara att åstadkomma flottiljer därmöjlighet finns att flyga med tre eller fler divisioner.Kombinationen av ''storflottiljer'' och en fortsatt utbyggnadav bas 90 torde ge såväl avsevärda besparingar som etteffektivt utnyttjande av tillgängliga resurser, därvid kan påsikt flera flottiljer avvecklas.Inför försvarsbeslutet föreslog ÖB i sinprogramplan att F6 i , F13 iNorrköping samt F10 i och därmed 35-systemetavvecklas med beslut senast 1992-06-30.I det kompletterande underlag som ÖB lämnade tillregeringen , som utgår från ett ekonomisktpåslag för försvarsbeslutsperioden på ,föreslog ÖB att verksamheten vid F13 avvecklas snarastsamt att F10 avvecklas under den andraförsvarsbeslutsperioden.Regeringen har dock frångått ÖBs rekommendation ochi propositionen i stället föreslagit en avveckling av F6 iKarlsborg och en skrotning av ett antal modernaViggenflygplan. Vi kan inte stödja regeringens förslag.Genom att bevara F6 underlättasuppgraderingen av till AJS-standard somlokaliseringen medger kort anflygningsväg tillÖstersjöområdet.Enligt vår uppfattning kan beslut nu fattas av riksdagenom nedläggning av , Malmen och F10Ängelholm. En avveckling av F10 möjliggörs genom attbeslut fattas om avveckling av 35-systemet.En avveckling av F13 möjliggörs genom attspaningsdivisionen och AJ 37-divisionen som är förlagdatill F13 överförs till andra flottiljer efter myndighetensbeslut. ÖB bör av regeringen få i uppdrag att redovisa entidsplan för avveckling av Malmen varvid särskilt denverksamhet som utförs av FMV prov skall beaktas.Ledningsansvaret för stridsledning ochluftbevakningsenheten vid F7 överförs därvid inte till F10utan kvarstår vid F7. Regeringen skall dock hos ÖBinhämta förslag om samverkan mellan , främst påverkstadssidan. En halv division AJ 37 bör dock avvecklasomedelbart. Om en halv divison AJ 37 överförs till F15Söderhamn skapas utrymme för att till F6 lokalisera annanverksamhet.Vid anskaffning av ny radarjaktrobot skall en grundligutredning göras av tillgängliga alternativ. Därvid skalljaktrobotens prestanda, tillgänglighet ochutvecklingsmöjligheter samt övriga industripolitiskaaspekter redovisas.4.11. JAS-projektetÖBs programplan, ÖB92, som är utarbetad utifrånoförändrad ekonomisk nivå, innebär att JAS-programmetskall fortsätta. Som ovan framgår, utgår vår motion fråndetta ÖB-förslag. Flygutprovningen visar att JAS 39 i fleraavseenden når bättre prestanda än vad som har specificeratsi beställningen. gör dock olika bedömningar närleverans kan ske.Enligt propositionen ryms projektet inom de i ÖB92inplanerade ekonomiska ramar till och med budgetåret2000/2001, det vill säga . Enligtofferten avviker dock fördelningen av betalningsmedelstarkt mellan de två femårsperioderna.Regeringen har i syfte att lösa frågan föreslagit attriksdagen anvisar ett förslagsanslag på /93. Vi avvisar förslaget omdetta anslag.JAS-projektet är den hittills största statliga satsningenpå ett enskilt industriprojekt. Mot den bakgrunden och avhänsyn till de mycket långsiktiga bindningarna det för medsig bör ges möjlighet att ta ställning till avtalet.Eventuella betalningsförskjutningar och hur dessafinansieras får bedömas i detta sammanhang.5. Försvarets ledningsorganisationFörslagen i propositionen om ny ledningsorganisationför försvarsmakten bygger i huvudsak på ett delbetänkandefrån Utredningen om lednings- ochmyndighetsorganisationen för försvaret (LEMO). De börkompletteras på följande sätt.Vi biträder förslagen om ett högkvarter som ersätter denuvarande fyra centrala staberna. Högkvarterets viktigasteuppgift är att ha ansvaret för det operativakrigsförberedelsearbetet samt försvarsmaktenskrigsduglighet och beredskap. Det hör till regeringensansvarsområde att utforma myndighetens inre organisation.Riksdagen bör understryka behovet av förstärktaresurser i försvarsdepartementet för styrning ochuppföljning av verksamheten inom försvarsmakten.Den nya försvarsmaktsmyndigheten bör, i enlighet medLEMOs förslag, inrättas , d.v.s. tidigareän regeringen föreslår.I den mindre försvarsorganisation som blir resultatet avårets försvarsbeslut, FB92, behövs inte en högre regionalledningsnivå i form av tre militärområdesstaber.Kommunikations- och informationsteknikens snabbautveckling gör det möjligt att utöva den operativa ledningendirekt från högkvarteret.För att på regional nivå underlätta högkvarteretskrigsförberedelser bör en armékårsstab upprättas förNorrland och en annan för Syd- och Mellansverige.I konsekvens med denna förändring bör antaletflygkommandon minskas från tre till två.Landshövdingarna kan i denna organisation fungera somcivilbefälhavare i sina respektive försvarsområden och denhögre regionala nivån inom civilförsvaret utgå urorganisationen.Antalet marinkommandon bör även fortsättningsvisvara fyra, men och Norrlandskustensmarinkommandon bör starkt reduceras.6. PersonalOmstruktureringen skall syfta till att höja kvaliteten ivårt framtida försvar. Diskussionerna förs ofta enbart itermer av materiell kvalitet. Förutsättningen för enkvalitetshöjning ligger även i kunskaper, yrkesstolthet,engagemang och trivsel hos personalen.Det är viktigt och dessutom lönsamt att vårda sinpersonal. Om personalen är motiverad och känner trivsel,blir det också lättare att rekrytera kvalificerad arbetskraft.Det sägs ofta att den viktigaste tillgången i organisationenär människan. Trots det tas ofta inte den kreativitets- ochkunskapsreserv som finns hos personalen tillvara. För attden ska kunna utnyttjas krävs att de som samverkar kännerengagemang och delaktighet i organisationen. Det gälleroavsett om man är anställd, uttagen genom pliktlagstiftningeller deltar som frivillig.Vårt svenska försvar bör vara ett folkförsvar även iframtiden. Alla svenska medborgare bör således ävenfortsättningsvis omfattas av pliktlagarna. Det är en omistligdel i vårt totalförsvar.Omstruktureringen av försvarsmakten måste ske medstort hänsynstagande till de anställdas bästa. Vi förutsätteratt alla möjligheter till kompetensutveckling, omplaceringoch naturlig avgång med pension beaktas.Vi förutsätter att lagen om offentlig anställning följs,både vad gäller yrkesofficerare och civilt anställda i de fallen minskning av personal oundgängligen är nödvändig.7. Försvarets anställdaAnställningsformen i det enskilda fallet avgör huravveckling på grund av arbetsbrist kan ske.Till övervägande del är yrkesofficerare anställda medfullmakt, vilket innebär att de inte kan sägas upp på grundav arbetsbrist. Inför förestående omstruktureringsarbeteaktualiserar regeringen fullmaktsinstitutets avskaffande,trots att en sådan åtgärd saknar betydelse för det kortsiktigaavvecklingsarbetet. I dagens allmänt turbulentapersonalsituation är det inte förnuftigt att avisera sådanalångsiktiga åtgärder. Fullmaktssystemet har som institutionfunnits och det är rimligt, menar vi, attmyndigheten liksom personalorganisationerna ges rådrumatt diskutera fullmaktsinstitutets framtid.Mot denna bakgrund bör ett ställningstagande tillfullmaktssystemet anstå till dess frågan grundligtanalyserats.Det råder enligt regeringen ett samband mellanåldersstrukturen hos yrkesofficerare och personalensförutsättningar att klara sina uppgifter i främstkrigsorganisationen.Samtidigt framhåller Överbefälhavaren att det finnsbrist på yrkesofficerare i rätt åldersläge i prioriteradeförband, samt att ett betydande antal yrkesofficerare finns iåldersintervallet 40--, för vilka krigsbefattningarsaknas.Det är för den enskilda människan och för officersyrketen förödande inställning om man ålderanses för gammal för yrket. Även i försvaret behövs envarierad åldersstruktur och de kunskaper och erfarenhetersom ett långvarigt yrkesarbete ger. Den föreståendeomstruktureringen får därför inte tas till intäkt för attavskeda äldre officerare.I det fall övertalighet bland yrkesofficerare föreligger,efter att alla andra åtgärder vidtagits, godtar vi de åtgärdersom föreslagits i propositionen för att stimulera till frivilligavgång.Alla uppgifter inom krigsorganisationen är inte lämpliganär man har kommit upp i högre ålder. Kraven påkrigsorganisationen och på de enskilda yrkesofficerarnaökar. Övergång till andra befattningar är därförnödvändiga.I en slimmad och ändamålsenlig försvarsmakt därgrundorganisationen mera överensstämmer medkrigsorganisationen blir övergångsbefattningarna färre föryrkesofficerare. Dessutom kan befattningar som bemannasmed äldre yrkesofficerare också vara sådana befattningarsom den civila personalen kan göra anspråk på, för att få enberättigad utveckling inom sina yrken.Åldersstrukturen är ett problem. En generell höjning avpensionsåldern skulle öka detta problem. Rekryteringen tillofficersyrket bör begränsas med hänsyn tillomstruktureringen. Personalplaneringen i sin helhet bör gesen ökad långsiktighet.De civila anställdas kompetens och arbetsinsatser ärviktiga för en väl fungerande grund- och krigsorganisation.Av särskilt intresse är den kompetensutveckling som enligtFÖPU (Försvarets personalutvecklingsutredning) tar siktepå de breda grupper civila tjänstemän, vilka svarar föruppgifter av rutinkaraktär. Flertalet av dessa tjänstemän ärkvinnor. FÖPU har kraftigt understrukit betydelsen av attdessa breda grupper får möjlighet till vidareutveckling isamma utsträckning som övriga personalkategorier.Det är särskilt viktigt med personalutvecklingsinsatserför anställda, vilkas arbetsinnehåll förändras i sambandmed förändringar av verksamhet, organisation eller teknik.Speciell hänsyn bör därvid tas till grupper med kortutbildning. Myndigheterna bör uppmärksamma attutbildning -- vid sidan av arbetsrotation, arbetsutvidgningoch delegering -- är viktigt för att åstadkomma en brapersonalutveckling.Den föreslagna omstruktureringen av försvaret kommeratt starkt påverka förutsättningarna för de civila anställdasmöjligheter till yrkesutveckling och avancemang.Riksdagen har tidigare uttalat sig för kompetens- ochutvecklingsmöjligheter för den civila personalen. Detta harhitills inte fått något större genomslag inom myndigheterna.De civila anställda bör därför i det föreståendeomstruktureringsarbetet ges bättre möjligheter till en brapersonalutveckling.Enligt proposition 1991/92:102 är en förutsättning för attvärnpliktsutbildning skall få genomföras inom den fredstidastödproduktionen att utbildningen leder till enkrigsplacering. Vi har ingen erinran emot detta.Chefen för armén har utrett frågan om att organiseramobiliserings- och förplägnadsförband med värnpliktigasom utbildas i stödproduktionen. Regeringen anser att detfinns skäl att organisera sådana förband. Konsekvensen bliratt ca 1 500 civila tjänster ersätts.Förslaget har utsatts för mycket stark kritik från mångahåll. Vi anser kritiken i huvudsak berättigad.I regeringens proposition 1991/92:101 omvärnpliktsutbildning slås fast att endast de värnpliktiga sombehövs för försvarsmaktens krigsorganisation och fredstidaberedskap ska tas ut till utbildning (27 $ 1 momVärnpliktslagen). Detta innebär enligt det nya lagförslagetatt för utbildning tas ut så många värnpliktiga som det finnsbefattningar i krigsorganisationen. Därutöver tas ett mindreantal värnpliktiga ut för att ersätta avgångar och fylla uppen personalreserv.Förutsättningarna blir därmed radikalt annorlunda idagför de värnpliktigas roll i stödproduktionen. Behovet av atti arméns krigsorganisation tillföra särskilda förband förförplägnad och mobilisering har inte kunnat styrkas på ettövertygande sätt. Under alla förhållanden är det i strid medandemeningen i värnpliktslagen att söka besparingar istödproduktionen genom överutbildning av värnpliktiga.Mot denna bakgrund avvisar vi förslaget i dessnuvarande form att organisera särskilda mobiliserings- ochförplägnadsförband. betänkande böravvaktas innan beslut fattas angående de värnpliktigas roll istödproduktionen.I propositionen gör regeringen bedömningen attpersonalarbetet måstekoncentreras till främst avvecklingsfrågorna. Denomfattande personalavvecklingen måste få ta ianspråk. Ytterst handlar det om människor som mister sittarbete i av få lediga jobb och hög arbetslöshet.Samtidigt är det av väsentlig betydelse attpersonalarbetet ägnas också de anställda som skallvara kvar i organisationen. Osäkerheten har under lång tidvarit stor om både jobbets och försvarets framtid. Därför ärdet viktigt att snabbt stabilisera vardagen genompersonalpolitiska åtgärder och en långsiktigpersonalplanering som ingjuter framtidstro och delaktigheti uppbyggnaden av ett kvalitativt bättre försvar.8. FrivilligaDe frivilliga organisationernas insatser och betydelse förtotalförsvaret är av mycket stor vikt. I ljuset av dennödvändiga omstruktureringen av försvarsmakten, måstedärför särskild uppmärksamhet ägnas de frivilligaorganisationernas möjlighet till fortsatt stöd ochverksamhet.Frivilligrörelsen innebär en möjlighet bland annat förkvinnorna att delta i försvaret. Det engagemang som finns ifrivilligrörelsen får därför inte äventyras utan måste kunnatas tillvara även om neddragningar kan innebära attfrivilliga kommer att beröras. Frivilligorganisationernasmöjligheter till fortsatt engagemang i kommandeomstrukturering bör beaktas. Vidare anser vi att ettställningstagande till den optiska luftbevakningen bör fåanstå till dess en utvärdering av verksamheten genomförts.Hemskyddsorganisationens uppbyggnad inom det civilaförsvaret fortskrider i glädjande omfattning. I enlighet medvår syn på civilförsvarets ökade fredstida betydelse iframtiden är det angeläget att gesytterligare medel för att fortsätta rekryteringen ochutbildningen av hemskyddsombud.Vi föreslår därför att ytterligare 3 miljoner kronoravsätts för utbildning av hemskyddsombud för budgetåret1992/93.9. Jämställdhet och mobbningVi vill starkt understryka önskvärdheten att åtgärderkommer till stånd för att öka jämställdheten och för attmotverka mobbing. Därutöver ökar betydelsen av att maninom försvaret motverkar främlingsfientlighet och rasism.Enbart misstanken om att det finns strömningar av detsenare slaget är förödande för vårt totalförsvar och måsteåtgärdas.10. UtbildningsfrågorI en särskild proposition 1991/92:101 omvärnpliktsutbildning läggs fast att endast de värnpliktigasom behövs för krigsorganisationen och den fredstidaberedskapen skall tas ut till värnpliktsutbildning. Devärnpliktiga som inte tas ut till utbildning föreslås ingå i enutbildningsreserv. Dessa värnpliktiga får enligt förslagetinte tas ut för utbildning i annat fall än efter beslut avregeringen. Vi ansluter oss till denna inriktning av denallmänna värnplikten i avvaktan på pliktutredningensbetänkande.Det har rått oklarhet om huruttagningen till olika befattningar i krigsorganisationen förvärnpliktsutbildning kommer att ske.Försvarsministern har i en tidningsartikel uttalat sig påföljande sätt angående uttagningsprinciper. ''Genom atthöja ribban i fysiskt och mentalt avseende kan vi sålla bortdet antal värnpliktiga som inte behövs på objektivakriterier.'' Detta är en för oss oacceptabel princip. avgett sitt betänkande bör gesmöjlighet att återkomma till frågan om hur formerna för enrättvis och lämplig uttagning skall utformas.Försöken med förkortad utbildning avbröts avregeringen utan hänsyn vare sig till de värnpliktiga, deanställda på förbanden eller . Ett sådanthandläggningssätt är oacceptabelt. Möjligheter till rådrumoch goda övergångsmöjligheter hade varit anständiga isammanhanget.Pliktutredningen har i sina direktiv bl.a. att undersökafrågan om utbildningstidens längd. Vi utgår ifrån attregeringens förslag till grundutbildning för de värnpliktigaendast avser den militära utbildningen och tillstyrker därförförslaget.Som vi tidigare berört föreslår regeringen attmobiliserings- och förplägnadsförband skall organiseras. Viavvisar förslaget i dess nuvarande utformning utifråntidigare nämnda skäl.Vi har inget att invända mot vad som propositionen iövrigt föreslår beträffande vapenfriutbildningen.De värnpliktigas engagemang och ansvarstagande är heltavgörande för utbildningsresultatet. De värnpliktiga måstedärför i största möjliga utsträckning kunna påverka och haett reellt medinflytande. En utvärdering av nuvarandemedinflytandesystem bör ske och förslag om fortsattutveckling utarbetas.Vidare finns det anledning att granska reglerna omdisciplinpåföljd i syfte att så långt möjligt likställa vpl ochcivila i fredstid. Frihetsberövande åtgärder ska därvidsärskilt granskas.11. Ekonomi försvarsbeslut innebar ett tillskott utöverplaneringsramen för femårsperioden på 6,2 miljarder(prisläge ). Vidare beviljade 1988ett extraanslag för ubåtsskydd på , 1989 ettextraanslag för budgetåren 1989/90 och 1990/91 med 600miljoner för materiel och repövningar.I de anvisningar som regeringen fastställde 1991-02-28uppdrogs åt ÖB att genomföra en planering förförsvarsbeslutsperioden --1997 på den ekonomiskanivån 30 680 miljoner i prisläge . Efter vissajusteringar, övergång till genomförandepris 92/93motsvaras planeringsnivån för försvarsbeslutsperioden av33 766 000 000 kr.Regeringen föreslår en höjning av den årligaplaneringsramen med 900 miljoner och att enteknikfaktor om införs. Regeringen föreslår attriksdagen fastställer utgiftsramen för /93 till34 604 803 000 och planeringsramen förförsvarsbeslutsperioden till 34 666 000 000 kr.Med tanke på det säkerhetspolitiska läget, deansträngda statsfinanserna samt de förändrade mål ochuppgifter för försvarsmakten som ÖBs planering haft attutgå ifrån, och som regeringen i propositionen 1991/92:102ställt sig bakom, anser vi inte att en ökning av utgiftsrameneller en ökning av planeringsramen för totalförsvaretsmilitära del bör ske.Vi kan inte heller biträda regeringens förslag att införaen så kallad teknikfaktor om 1,5 procents årlig ökning avmaterielanslaget. Denna automatiska kostnadsökningkommer enligt regeringens beräkningar att uppgå till2 under försvarsbeslutsperioden.Under den andra planeringsperioden ökar såledesutgifterna för totalförsvarets militära del enligt detta förslagmed 8 . Då en allmän strävan är att undvikaautomatiska utgiftsökningar inom statsbudgeten vänder vioss bestämt mot regeringens förslag att införa ett nyttsystem med automatiska utgiftsökningar inomstatsbudgeten.Det statsfinansiella läget kräver återhållsamhet och undviker långsiktiga kostnadsökningar inom samtligasektorer. bör därför besluta att avslå förslaget iproposition 1991/92:102 om att räkna upp anslagenför materielanskaffning med en faktor om ,förutom kompensation enligt det i propositionen angivnaförsvarsprisindex.Vi föreslår att utgiftsramen för /fastställs till 33 504 803 000 och attplaneringsramen för försvarsbeslutsperioden fastställs till33 766 000 000 kr.För att finansiera vissa omstruktureringsåtgärder samtförbättrad kvalitet vad avser materiel, föreslår vi att ettsärskilt anslag på 2 , utöver planeringsramen,förs upp på statsbudgeten att användas underfemårsperioden med i genomsnitt per år.12. Arbetsmarknadspolitiska åtgärderVi konstaterar först att regeringen inte avsatt någramedel för att klara de svåra omställningar på berörda ortersom blir följden av regeringens förslag. Vi menar att sådanaresurser måste tas fram. Vi har tidigare redovisat skälen tillvarför vi anser att försvarsramen ska vara lägre änregeringen föreslagit. Vårt förslag innebär visserligen attfler förband kommer att läggas ned. Men förändringarnager resurser till extra satsningar på berörda orter,där sådana bedöms vara nödvändiga.För regionalpolitiska och andra omställningsåtgärder påorter som berörs av försvarets strukturförändringar ochnedläggningar föreslår vi att ett totalbelopp anslås somuppgår till mellanskillnaden mellan de av regeringenföreslagna satsningarna på totalförsvarets militära del ochden av oss föreslagna planeringsramen plus det särskildaanslaget på 2,8 miljarder för bland annatmaterielbeställningar.Totalbeloppet för regionalpolitiska och andraomställningsåtgärder beräknas således uppgå till ca 4 500000 000 för försvarsbeslutsperioden.Av detta totalbelopp för regionalpolitiska och andraomställningsåtgärder på orter som berörs av försvaretsstrukturförändringar och nedläggningar underförsvarsbeslutsperioden föreslår vi att anslåsför /93.De 4 vi avsätter att användas för omställningsinsatser påberörda orter bör enligt vår mening användas efter förslagfrån berörda orter och regioner.Ett naturligt användningsområde är att skapa ny,permanent sysselsättning av olika slag. Detta kan ske såvälgenom förbättrad infrastruktur som genom extrastödåtgärder åt viss verksamhet. Mot den här bakgrundenbör berörda länsstyrelser ges i uppdrag att återkomma medförslag till åtgärder. Den närmare fördelningen av medlenmellan orterna får vid den aktuella tidpunkten ske dels motbakgrund av hur situationen då ser ut, dels vilka förslag tillinsatser som finns. Självfallet åligger det därutöver statensom arbetsgivare att bidra till att mildra problemen genomstyrning av statlig verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till nyformulering av uppgifterna för totalförsvarets civila delar,2. att hos regeringen begär att enparlamentarisk utredning tillsätts angående den fortsattainriktningen av totalförsvarets civila delar så att beslut kanfattas 1994,3. att hos regeringen begär att enparlamentarisk beredning tillsätts för att följagenomförandet av försvarsbeslut samt med uppgiftatt utarbeta kompletterande förslag till 1994,4. att godkänner den grundläggandeinriktningen av totalförsvarets militära del enligt vad somanförts i motionen,5.