mot · GF02Bo526 · 1992-01-27 00:00:00 — Skydd för enskild byggrätt PBL:s konfiskatoriska maktKommunerna fick genom (PBL)1987 befogenheter att från den l juli l992 ersättningsfritt drain byggrätten på enskilda tomter. Till dess finnsövergångsbestämmelser, som ger visst ekonomiskt skydd.Den kommunala indragningsmakten var mycketomstridd, när den infördes. Lagrådet ansåg det tveksamt,om så drastiska maktmedel kunde försvaras i förhållande tillEuropakonventionens krav på rimlig intresseavvägning fråndet allmännas sida vid ingrepp i enskild egendom.Denna tveksamhet är berättigad, anser vi. Svenska lagarskall stiftas så, att de uppfyller krav.Det gör inte PBL.I regeringsförklaringen anges, att äganderätten skall fåett bättre skydd i vår grundlag. Man bör då dra de praktiskakonsekvenserna av ställningstagandet och se över brister avdetta slag, som finns i dagens lagstiftning.Plan- och Bygglagens konfiskatoriskt präglade makt,som ger kommunerna rätt att återkalla byggrätter i stads-och byggnadsplaner, vilka tillkommit , är ettsådant exempel på missbruk av offentlig makt i svensklagstiftning, som behöver rättas till.När kommunerna får problem med utbyggnad av vattenoch avlopp kan man utnyttja PBL:s indragningsmakt för attberöva ägarna av outnyttjad tomtmark derasbyggrättigheter. På så sätt undgår kommunerna sinaskyldigheter att sörja för VA-utbyggnad enligt VA-lageneller Anläggningslagen.PBL möjliggör godtycklig maktutövningNär respekten för enskild äganderätt försvinner, betyderdet, att utrymme lämnas för det allmänna att godtyckligtbehandla enskildas egendom.Kommunernas maktutövning får mycket godtyckligakonsekvenser också för enskilda sinsemellan. T ex får detallmänna begränsa eller upphäva byggrätter i äldrevillaområden, där grannarna i samma planområde fårutnyttja sina rättigheter fullt ut.Likartade resultat uppstår, när kommunerna återkallarbyggrätt för att hindra enskilda att bygga nytt på tomtmarkmed äldre hus, som man av kulturhistoriska ellermiljömässiga skäl vill bevara. Att grannar i kvarteret harfått bebygga sina tomter fullt ut, bortser man då ifrån.En dylik ''bevarandeplikt'' utan ersättning för somligadrabbar av lätt insedda skäl också godtyckligt enskildasinsemellan.Kommunernas ekonomi i plansammanhang kantillgodoses på bättre sätt än med godtycklig maktutövning.T ex kan byggrätter omfördelas på ett rättvist sätt enskildaemellan i ett kvarter för att ge utrymme förbevarandeanspråk. Lagstiftning finns om plansamverkanmellan enskilda och kommuner, som skulle kunna användasför att nå sådana resutat.Ompröva den kommunala indragningsmakten i PBLDen kommunala indragningsmakten över enskildbyggrätt i 5 kap 11§ PBL innebär bl a att i planer stadfästarättigheter att bygga inte behöver beaktas av kommunerna,om planen tillkommit . Den regeln måste alltsåavskaffas, anser vi. Det är ett viktigt led i uppföljningen avregeringsförklaringen att så sker för att förverkliga ettbättre skydd för enskild äganderätt.Till dess lagstiftningen hunnit förbättras börövergångsreglerna om ersättning förlängas, förslagsvis tillden . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en förändring av PBL, så attden kommunala indragningsmakten över enskild byggrättavskaffas, 2. att förlänger nuvarande övergångsregler omersättning till i avvaktan på den förbättringav enskild äganderätt i PBL-lagstiftningen, som vi föreslår.