mot · GF02A807 · 1992-01-27 00:00:00 — För svenska kvinnor är arbetet den viktigasteförsäkringen för oberoende och självständigehet. I ingetannat land i utom är förvärvsintensitetenhos kvinnor lika stor. Det är därför naturligt att EG-debatten bland kvinnor i framför allt rör sig omfrågor med anknytning till arbetsmarknaden.Ibland påstås felaktigt att möjligheten till arbete ochjämställdhet skulle upphöra eller kraftigt försämras vid ettEG-medlemskapet. Några sådana tendenser finnsemellertid inte i några andra . Tvärtom harkvinnorna överallt ökat sin förvärvsintensitet i samtligaländer efter EG-medlemskapet.Svenska kvinnor arbetar i stor utsträckning inom vård,omsorg och utbildning, som ju till är tjänsterproducerade i statliga eller kommunala monopol. I EG harkvinnorna mycket fler arbetsgivare att välja emellan ochmånga är egna företagare inom just dessa områden. Ensådan utveckling har redan påbörjats av regeringen genomförändrad lagstiftning som gör alternativen möjliga. Det ärförståeligt om många känner sig osäkra och oroade av hurman skall klara av en förändrad situation.Här kan regeringen medverka till snabbare förändringargenom att initiera, att en större del av de tillgängligaarbetsmarknads- och informationsresurserna avsätts till attpraktiskt förbereda intresserade kvinnor för egetföretagande i de aktuella sektorerna.Man kan nu också se tecken till att en helt nyarbetsmarknad öppnas för svenska kvinnor i anslutning tillett närmande till EG. I allt större utsträckning efterfrågasmarknadsförare med goda språkkunskaper samtspråkkunniga personer med kunskap om EG-regler ochEG-lagstiftning. Välutbildade kvinnor har bästspråkkunskaper i landet. Det krävs då blottkompletteringsutbildning för att en ökad arbetsmarknadskall bli möjligt. Också på detta område är det angeläget attkvinnornas utbildningsbehov uppmärksammas ochtillfredsställs. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.EGs jämställdhetslagstiftning är på flera punkter merlångtgående än . Så t ex är indirekt diskrimineringklart förbjuden liksom den svenska möjligheten attavtalsvägen desavouera jämställdhetsarbetet. Helt omöjligtär det i för försäkringsbolagen attdiskriminera kvinnliga pensionärer, vilket ju är regel iSverige, där kvinnorna får sämre pension än männen.Riksdagen bör därför uppdra åt regeringen att snaraståterkomma med förslag till skärpt jämställdhetslagstiftningså att nuvarande kryphål i lagen täpps till.De informationsmedel som regeringen ställt tillförfogande för kvinnoorganisationerna har varit en godbörjan. Emellertid behövs än mer resurser för att tillräckligtmånga kvinnor skall nås innan folkomröstningen om ett EGmedlemskap skall äga rum. Inte minst behöverinformationen förstärkas när det gäller visionen bakomEuropasamarbetet. Den nuvarande bilden av EG i Sverigeär framför allt att det är ekonomin som är den endadrivkraften. EG-medborgarnas engagerade samarbete förett fredligt och demokratiskt kommer hos ossständigt i skymundan. Medel för information tillkvinnoorganisationerna bör därför också i fortsättningenfinnas tillgängliga. Detta bör regeringen som sin mening geriksdagen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omfördelning avarbetsmarknadspolitiska medel för att hjälpa kvinnor somarbetar i vård, omsorg och utbildning att starta eget och förspeciella utbildningsinsatser för kvinnor som behöverkompletteringsutbildning,2. att hos regeringen begär förslag till en skärptjämställdhetslagstiftning enligt motionens inriktning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatta resurser för EG-information till kvinnoorganisationerna.1