mot · GF02T819 · 1992-01-27 00:00:00 — InledningVänsterpartiet hävdar att alla medborgare har rätt tillgrundläggande samhällsservice på postområdet. Vi anseratt rätten egentligen borde utökas i stället för som nuinskränkas genom nedläggningar av postkontor.Det betyder att vi anser att lönsamma delar av Postensverksamhet måste få bekosta de olönsamma delarna. Föratt hålla reda på lönsamhet hos olika delar av verksamhetenkan givetvis särredovisning behöva ske. Vissa delar avverksamheten kommer alltid att kunna gå med vinst.Vi anser vidare att de anställda inom de statliga verkenmåste få utveckla en arbetsplatsdemokrati someffektiviserar verksamheten. Denna möjlighet försvårasytterligare om avsikten att omvandla Posten till aktiebolagfullföljs. Dessutom reduceras möjligheterna till offentliginsyn i verksamheten.Postverket bör utveckla sin verksform i stället för attbolagiseras. Om Posten ändå bolagiseras bör dessverksamhet hållas samman i en koncern.Kapitalavkastning och servicemålOm brevmonopolet släpps och de statliga betalningarnastyrs andra vägar än över postgirot kommer Posten vid enfull konkurrenssituation att få stora svårigheter.Konkurrenter kan plocka ut de lönsamma resterandebitarna ur verksamheten. Därmed får Posten inte möjlighetatt själv klara den olönsamma delen av verksamheten. Omkapitalavkastningskravet överordnas målen för service ochkvalitet blir tendensen att dessa mål naggas ikanten.Som framgår av budgetpropositionen måste staten redanmed den nuvarande anpassningen av verksformen i riktningmot aktiebolagsform ersätta posten med 300 miljonerkronor för att upprätthålla olönsam betalnings- ochkassaverksamhet.Den kapitalavkastning som begärs av postverketmåste naturligtvis kunna reduceras om postverket kanredovisa kostnader för olönsam verksamhet som ärnödvändig av sociala eller regionalpolitiska skäl eller för attupprätthålla rikstäckande kassa- och bankservice.Ett exempel på hur de marknadsekonomiskaprinciperna kommer att göra servicen sämre är principen attkunder som själva lämnar in brev på posten ges lägre porto.Äldre och handikappade, folk utan bil osv. som inte har lättatt ta sig till postkontoret har då själva mindre möjlighet attvälja det lägre portot. På del efter del av verksamhetenkommer dessa segregerande principer att slå igenom på etteller annat sätt. Resursstarka kunder får fördelar. Servicenkommer lätt att präglas av social orättvisa.Om staten ska köpa allt som behövs av sociala ochregionalpolitiska skäl blir det dyrt för statskassan och merredovisningsarbete för postverket.I har vi haft förhållandevis låga posttaxor ochhög framkomlighet för brev trots att landet är långt ochglesbefolkat. I t.ex. kommer bara hälften såmånga brev fram som i där 96 %kommer fram. I kommer fram och i . Någon EG-anpassning på detta område behöver vi inte.Postverket fungerar relativt väl och kan bli ännu bättregenom en ytterligare förbättrad personalpolitik som syftartill att utveckla kreativitet och arbetsglädje.Postens ensamrätt till statliga utbetalningar via postgirotbör bibehållas som en inkomstkälla för att klara nödvändigservice.Ska bankerna tillåtas konkurrera med postgirot måstepostgirot ges rätt att agera på samma villkor som bankernaoch fritt bestämma över räntor och ge krediter.Postkontoren bör också få rätt att kalla sin verksamhet för''Bank'' där de har rätt att utföra banktjänster åtNordbanken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om postverkets ombildning tillaktiebolag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reducering avkapitalavkastningskravet om postverket inte kanupprätthålla service enligt uppställda mål,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt postverkets ensamrätt till brevbefordran bör kvarstå,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt postgirot även framgent i huvudsak bör förmedla statensbetalningar för att kunna upprätthålla rikstäckande kassa-och bankservice.1