mot · GF02Ub292 · 1992-01-27 00:00:00 — bästa skola!I regeringsdeklarationen fastslås ambitionen att Sverigeskall ha bästa skola -- en ambition som vivälkomnar och fullständigt instämmer i. Vi skulle gärna ökaambitionen till världens bästa, men det kan anstå tills vi defacto fått bästa skola. Att skapa är en synnerligen utmanande och krävande uppgiftsom kommer att kräva mycket nytänkande, effektiviseringoch hårt arbete. Dagens skola lider av många brister från70--80-talens klåfingriga och okunniga ''reformer'' somhade lovvärda ambitioner men präglades mer avideologiska ambitioner än av verklighetsförankring ochkompetens. Dagens resurstilldelning i pengar räcker gottoch väl. satsar mest i världen, i pengarper elev räknat. kan säkert de ekonomiskaresurserna t.o.m. minskas.Det är många faktorer som avgör om vi skall lyckasskapa bästa skola -- men en av dessa faktorer ärviktigare än någon annan -- lärarna. Dugliga ochkompetenta lärare är den i särklass viktigasteframgångsfaktorn, som dessutom kan kompensera mångaandra brister i utbildningssystemet. Det finns ett raktsamband: Duktiga lärare skapar en braundervisningssituation -- högpresterande elever -- en braskola!Europas bästa lärare?De senaste decenniernas skolreformer har dessvärre inteuppmuntrat och stött utvecklingen mot högklassiga ochkompetenta lärare -- snarare tvärtom. Många insatser harpräglats av kunskapsförakt och politisk naivitet.Kvalitetsnivån på dagens lärarkollektiv är därför mycketvarierande. Självklart finns det i dagens skola väldigt mångautomordentligt kompetenta och duktiga lärare -- men detfinns också alldeles för många som inte är det. Och dettatörs man knappt tala högt om i många av dagens lärarrum --trots att de flesta är medvetna om problemet.Kvalitetsbedömning och bedömning av lärares skicklighetär en mycket laddad fråga inom lärarkollektivet.Låt eleverna bedöma och ge lärarna ''betyg''Lärarutbildningen är naturligtvis en självklargrundplatta för att få duktiga lärare. Dagens lärarutbildninglider av väsentliga brister och behöver en rejälkvalitetshöjning (liksom många andrahögskoleutbildningar) -- men detta problemkomplexbehandlas särskilt i en annan motion. Insatser för att höjalärarkvaliteten tar att få genomslag på och mångaandra insatser kan göras direkt och få omedelbara effekter.En av dessa insatser är att börja att öppetvärdera och bedöma dagens yrkesverksamma lärare. Dennatyp av öppen värdering och bedömning avarbetsprestationer är sedan många decennier ensjälvklarhet för så gott som alla tjänstemän inom hela vårtprivata näringsliv. Det är en nödvändig förutsättning för attsporra kompetens- och kvalitetsutveckling -- och bordesåledes vara självklar även inom det offentligautbildningsväsendet. Inom näringslivet bedrivs enomfattande lärarledd utbildning -- och självklart bedömeroch värderar kontinuerligt såväl ''eleverna'' som chefernakvaliteten på lärarens insatser, undervisningen ochutbildningsresultatet. Lärare som inte håller måttet får stödoch hjälp -- räcker inte detta får de byta till andraarbetsuppgifter där de kan utveckla sina starka sidor. Såborde det vara även inom skolans värld.Priset för dåliga lärare betalas av elevernaI dagens skola görs inga liknande bedömningar ochnågra organiserade och systematiska utvärderingsrutinerfinns inte vad vi känner till. (Säkerligen finns det åtskilligaenskilda ambitiösa lärare som aktivt själva har skaffat siggoda feedback-rutiner för att möjliggöra en högklassiglärarinsats.) Det allvarliga i situationen är också att prisetför undermåliga lärarinsatser är högt -- men betalas inte avläraren, utan av dem som är helt oskyldiga -- eleverna.Elevernas möjligheter att göra sig kvitt undermåliga lärareär i stort sett obefintliga.Systematiserad regelbunden bedömningI ett nära framtida med skolpeng som följereleven skall det bli möjligt att välja skola och skolornakommer naturligtvis att bli kvalitetsmedvetna och börjakonkurrera om eleverna. Då är kvaliteten på lärarna vidskolan en avgörande faktor. För att kunna skapa en reelljämförelsemöjlighet mellan undervisnings- ochlärarkvaliteten vid olika skolor behövs tydliga och konkretabedömningar och mätningar. Varje skola skall ha ensjälvklar rätt att själv bedöma hur de vill göra dennakvalitetsuppföljning. Statsmakterna skall endast kräva attdet görs kontinuerligt och med systematik och att elevernafår vara med och göra denna kvalitetsuppföljning av varjeenskild lärare -- lämpligen ett av villkoren för att godkännassom mottagare av skolpengen.MätinstrumentSkolornas erfarenhet av detta är mycket liten ochofta obefintlig och vi föreslår därför att statsmakternauppdrar åt t.ex. att i närasamverkan med berörda intressenter arbeta fram enprovkarta av konkreta sätt att arbeta medkvalitetsuppföljning med olika typer av mätinstrument.Den enskilda skolan kan sedan välja vad som passar derasprofil bäst. Uppdraget bör få ta högst sex månader.Ny Demokrati bjuder på ett konkret instrumentI avvaktan på att många sådana olikakvalitetsuppföljningsinstrument blir tillgängliga vill NyDemokrati gärna konkret bidra med ett exempel somomedelbart kan användas av de skolor, lärare och eleversom önskas. Exemplet är bifogat denna motion och får frittkopieras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvalitetsbedömning av lärare.