ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sk662 · 1992-01-27 00:00:00 — De svenska länsmuseerna rubriceras i Statens kulturrådsrapport: ''Att vidga deltagandet i kulturlivet''. som ''detsvenska museiväsendets ryggrad''. Länsmuseerna har ocksåunder fått betydande resurstillskottgenom en höjning av de statliga grundbeloppen vilket ocksåredovisas i årets budgetproposition, bilaga 12, underavsnittet B 38, bidrag till regionala museer.Denna betydelsefulla kulturpolitiska satsning somtillkommit bl.a. för att stärka museernas verksamhet riktadmot barn- och ungdomskultur, miljövård, kulturmiljövårdoch konstbildning hotas nu emellertid genom effekterna avskatteomläggningen som trädde i kraft i januari 1991.Länsmuseerna har kunnat konstatera att i vissa fall nästanhela bidragshöjningen har gått tillbaka till staten i form avmoms.Bakgrunden till att länsmuseerna drabbas på detta sättär att de är organiserade som stiftelser (i två fall dockföreningsägda), en form som har befunnits lämplig församhällsägda kulturinstitutioner. De får därigenom intesom sina stiftare, kommun och landsting, avdragsrätt föringående moms.Effekterna av de nya skattebestämmelserna har ocksåföranlett överväganden bland länsmuseernas huvudmän omändrat huvudmannaskap, överlåtelse av fastigheter tillkommun och landsting etc. Huvudmannaskapet förmuseistiftelserna är en betydelsefull fråga, som börbehandlas utifrån det kulturpolitiska ansvarstagande somhuvudmannaorganisationerna, primär- ochlandstingskommun samt hembygdsrörelsen vill hävda ochinte grundas på ett rent skatteplaneringstänkande.Länsmuseernas samarbetsråd har vid uppvaktning hosoch i skrivelser till påtalat det ovanrefererade. uppfattning delas också avSvenska och somgemensamt tillskrivit i ärendet.Den lösning som länsmuseernas samarbetsråd föreslagitär att länsmuseerna -- dvs. de regionalt verksamma museersom regeringen förklarat berättigade till statsbidrag ochsom också uppbär bidrag från landstingskommun ellerkommun -- i momshänseende betraktas som kommunalaförvaltningar och behandlas enligt de skatteregler somgäller för verksamhet. Vi anser detta vara ett braförslag som bör övervägas av regeringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsmuseernas momsskyldighet.
mot · GF02Sk663 · 1992-01-27 00:00:00 — Beskattningen vid försäljning av konsthantverk Många människor i vårt land, framför allt pålandsbygden, ägnar sig åt att i liten skala framställakonsthantverk. I stor utsträckning handlar det omprodukter som tidigare, i många generationer, tillverkatssom bruksföremål i hemmen.I vårt moderna samhälle har den ''naturliga''tillverkningen upphört. Därmed finns det risk för att vårahantverkstraditioner och många gamla kulturföremålförsvinner. Det är framför allt mot den bakgrunden somvåra konsthantverkare har en viktig uppgift, dvs. atttillvarata och föra vidare en betydelsefull kulturtradition.Som motiv för sin verksamhet anger hantverkarna olikafaktorer: Inkomstmöjlighet, sysselsättning lokalt, ofta ihemmet, naturmaterial tas tillvara, kulturarv förs vidare.Under framför allt har hantverkarna fåttsvårighet med att få avsättning för sina produkter. Trots attpriserna, relativt sett, är låga rör det sig om en marknad somär känslig för kostnadsökningar. Det extra påslag sommomsen innebär har gjort det svårt för hantverkarna att ensta ut täckning för materialkostnaden.Enligt vår uppfattning är det synnerligen viktigt att vårhantverkstradition kan bevaras. När skattereformenseffekter ses över bör det därför prövas om konsthantverkkan befrias från momsplikt.Det bör tilläggas att de arbetstillfällen och den låt varablyga inkomst som hantverket ger många kvinnor och män,framför allt på landsbygden, inte bör underskattas. Det ärfaktorer som kan utgöra alternativ till bidrag tillförsörjningen eller flyttning till annan ort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder som underlättarkonsthantverkarnas verksamhet.
mot · GF02Sk664 · 1992-01-27 00:00:00 — Efter det att mervärdesskatten dels vidgats till attomfatta bl.a. camping, liftar, inrikes resor och temaparker,dels höjts för hotell och restauranger ,gick den svenska turistnäringen in i sin svåraste kris imodern tid. Genomsnittligt gick turismen i landet tillbakamed . Det högre kostnadsläget både hämmade inflödetav utlandsturism och stimulerade utflödet av svenskar.Den starka nedgången inom den svenska turismenobserverades bl.a. av regeringen som iproposition 1991/92:50 (''om sänkning av mervärdesskattenpå vissa varor och tjänster'') föreslog en sänkning avmomssatsen till för stora delar av turistnäringen.Sänkningarna gällde momsen för hotell, restauranger,camping, stugor samt tjänster avseende personbefordran(bl.a. liftanläggningar). Syftet var att stimulera till ökadturism och i statsverkspropositionen (proposition1991/92:100, bil. 13) menade regeringen att den vidtagnasänkningen ''är det enda sättet att skapa tillväxt och därmedvaraktiga arbeten''.Propositionen omfattade ej hela turismen. I korthetsänktes momsen för resor och boende. Däremot undantogsväsentliga delar av besöksattraktionerna som drabbats likahårt som de ovan uppräknade turistsektorerna. Detta gälleri synnerhet landets stora turistattraktioner. Cirkusar,museer, teatrar, konserter och kulturhistoriskaanläggningar är helt momsbefriade. Medan destörsta permanenta turistattraktionerna -- temaparkernadvs. nöjes- och djurparker -- ej omfattades avmomssänkningen.I början av 1992 kan konstateras att så gott som samtligatemaparker går med förlust efter att ha drabbats avgenomsnittliga volymminskningar på på två år.Samtidigt som konkurrenter i omgivande länder ökade sinabesökstal.Vi ser en bristande logik i att enbart sänka turistmomsenför resor och boende och inte för själva resmålen. Syftetmed sänkningarna var att stimulera ökad turism och att dåutesluta resmålen är inte vare sig logiskt ellerkonkurrensneutralt. I fallen med vinterturismen ochliftarna omfattade också sänkningen i princip helaturistprodukten. Men för det betydligt störresommarresandet var inte temaparkerna med i regeringensförsta momssänkningspaket. Effekten blir för parkernas delatt flera parker tvingas läggas ned. Därmed försvinner påmånga håll de viktigaste resmålen vilket bidrager till enytterligare turismminskning inom berörda områden.Enligt bedömare inom parkbranschen skulle ensänkning av momsen på entréer och attraktioner inomparkerna till innebära en minskad skatteintäkt på 51milj.kr. skulle de dynamiska effekterna genomökat inflöde av utlandsturism och fler svenska besökare gemotsvarande skatteökningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att den sänkta turistmomsen ocksåskall omfatta nöjesparker och djurparker.
mot · GF02Sk666 · 1992-01-27 00:00:00 — Momsen på homeopatiska konsultationer Runt om i världen är homeopatin en erkändbehandlingsform. Homeopatin är en disciplin vid flerauniversitet. Den homeopatiska behandlingen bygger påflera beprövad erfarenhet. Upphovsmannen tillhomeopatin och flera av de efterföljande utövarna ärläkare. Även om det råder olika uppfattningar mellanskolmedicin och homeopati om sjukdomsbehandlingenvisar resultaten att man inte entydigt kan säga att den enavårdformen är bättre än den andra. Genom att erkännahomeopatin som en godtagbar sjukvård kan homeopatinutgöra en komplementär behandling i de fall skolmedicinenhar sina begränsningar.I hälso- och sjukvårdslagen står att ''alla ska harätt till god vård oavsett var man man bor eller vem manär. Den målsättningen gäller för all vård -- såväl privat somoffentlig''. Lagen säger inte att skolmedicinen har monopolpå att ge vård. Målparagrafen riktar sig till alla sombedriver hälso- och sjukvård. Det måste betyda att t exhomeopati är en tillämpbar vårdform eftersom homeopatiär accepterad enligt lag. Det innebär också att patienten harrätt att välja sjukvård.Valfriheten i sjukvården begränsas av moms påalternativmedicinska konsultationer. Traditionell sjukvårdär undantagen från moms medan alternativ sjukvård ärmomsbelagd. Gränsen däremellan är diffus. Om tillexempel legitimerade sjuksköterskor utför alternativ vårdkan den bli momsbefriad. Legitimation är alltså enavgränsning men det leder till andragränsdragningsproblem.Enligt min uppfattning är det inte rimligt att ha moms påsjukvård. Därför är det angeläget att regeringen nu gör enöversyn över de alternativa vårdformer som finns för attåstadkomma en mer likvärdig bedömning och för attåstadkomma en verklig valfrihet inom vården. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om momsbefrielse för homeopatiskakonsultationer.
mot · GF02Sk669 · 1992-01-27 00:00:00 — Alltsedan energibeskattningen infördes har det varit enbärande tanke att bränsle och elektrisk kraft som använtsför annat ändamål än energialstring inte skall belastas medskatt.Beskattning skall med andra ord inte ske om bränsleteller kraften kan jämställas med råvara.Tyvärr gäller inte denna konsekvens i alla sammanhang.Samtidigt som tallolja används som råvara förvidareförädling kan den också användas som alternativtbränsle till eldningsolja hos de företag som säljer råtallolja.Med hänsyn härtill sätts priset på råtallolja så att det täckerden skatt som säljaren måste betala vid inköp aveldningsolja.Detta innebär att råtallolja beskattas -- låt vara indirekt--trots att den används som råvara i enframställningsprocess. I debatten kallas den här skatten för''fantomskatten'' eftersom den är en skatt som egentligeninte finns, men som ändå påverkar priset på råvaran. Dettamedför givetvis en allvarlig konkurrensnackdel i jämförelsemed utländska företag.Riksdagen har uppdragit till regeringen att komma medförslag till åtgärder. Regeringen har låtit utreda denaktuella problematiken och fått ett underlag som klart visaratt sakläget är som beskrivits här. Råtallolja innehåller enfiktiv skatt som försämrar konkurrensvillkoren.Jag bedömer det som angeläget att finna en lösning pådetta speciella problem helt avskilt från den pågåendediskussionen om energiskatter. En möjlighet kan också varaatt under samma förutsättning medge återbetalning avskatten i likhet med vad som gäller för utländskabeskickningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående prissättningen påråtallolja.
mot · GF02Sk670 · 1992-01-27 00:00:00 — Momsrutinerna beträffande bunkerolja för fartyg skall rederiföretag betala moms vid inköp avbunkerolja när fartyget går i inrikes trafik. Varje gång mangör utrikesresa skall redaren redovisa vad man har itankarna och vid återkomsten till än en gångredovisa innehållet i tankarna. Rederiet kan därför få betalamoms för samma bunkerolja. Ny ochgammal olja kan oftast inte separeras ombord. För mångaav våra mindre redare med en liten administration skapardetta ett alltför tungt merarbete då ett och samma fartygkan göra åtskilliga inrikes/utrikes resor under samma vecka.Bunkerleverantören måste nu vid leverans skilja på omoljan levereras för ett fartyg som är klarerat i utrikesfarteller skall göra en inrikes resa. Är fartyget på väg debiterasingen moms och skall fartygets nästa hamn vara en svenskhamn debiteras moms. Detta för hela oljekvantiteten ävenom man redan från början känner till att huvudparten skallförbrännas i utrikesfart.Tag t.ex. ett fartyg som lastar några olika kvaliteter avbensin och dieselolja i . passar man påatt bunkra direkt vid raffinaderiet. Första lossningshamn ärMalmö för en del av kvantiteten medan slutlossningen avstörre delen av lasten sker i . Rederiet får dåerlägga moms för hela bunkerkvantiteten som man tagitombord. Fartyget gör sedan en resa i där manåterigen har tagit ny bunker.Efter någon vecka återvänder man till för attgöra samma resa till och . Denna gångtar man inte ombord någon ny bunker men vid ankomstentill måste tullen sätta ett pris på den ombordvarandebunkerkvantiteten och en ny momsräkning utfärdas.Hälften av innehållet i bunkertankarna kan alltså redanvara beskattat en gång tidigare.Proceduren gäller också för de utländska fartyg som harrätt att trafikera svensk kust. Lagen har dock inte fåttfullständig genomslagskraft på grund av renautbildningsproblem till utländska rederier. assisterarderas svenska agent men svenska rederier har hamnat i enojämlik konkurrenssituation.Mot den bakgrunden bör momsrutinen beträffandebunkerolja till fartyg ses över. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avrutinerna beträffande bunkerolja för fartyg i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GF02Sk671 · 1992-01-27 00:00:00 — Momsen för ideella föreningar Ön har med sina undervattensrev alltid utgjortstor fara för sjöfarare i . På holländsk begäranbyggde därför danskarna en fyrplats på Nidingen,som sedan genom freden i Brömsebro kom i svenskägo.På detta sätt blev Nidingen första fyrplats ochsamtidigt p.g.a. sin farlighet världens första fyrplats med tvåfasta fyrsken, en s.k. dubbelfyr. bemannadesNidingen permanent och byggdes två fyrtorn av stenfrån . hade fyrarna tjänat utoch ersattes med den nuvarande fyren 1946.Dubbelfyrarna på Nidingen är i behov av restaureringfrämst invändigt. Fyrarna är en riksangelägenhet menägaren staten har inte kunnat avsätta pengar för renovering.I augusti 1990 hade cirka 700 personer tecknat sig på enintresselista och Föreningen i syfte att samla ihop pengar under mottot ''Förbevarandet av Nidingens dubbelfyrar''.Restaureringsarbetet beräknas pågå fram till sommaren1992 då fyrarna ska öppnas för allmänheten.Restaureringen beräknas kosta . Ijanuari 1992 hade man samlat in . Riksantikvarienhar gett föreningen . Om föreningen hadeägt fyrarna, så hade man kunnat få ett större belopp. Av deinsamlade medlen kommer en fjärdedel att gå i skatt tillstaten i form av moms på inköpt material och transporter.Eftersom föreningen utför ett arbete som egentligenåligger staten borde skatten inte behöva betalas in. Omstaten hade bekostat renoveringen, så hade staten kunnatdra av momsen. Dessutom hade statliga medel från anslagetför kulturminnesvård kunnat betalas ut i högre omfattning.Våra kulturminnen hör till allas intressen. Därför anservi att det är mycket positivt att medborgarna vill påta siguppgiften att vårda dem, när staten inte har råd. Dettaengagemang bör uppmuntras och inte slås ned genom attstaten ska kräva skatt på insatserna.Det finns andra exempel på när frivilliga organisationeråtar sig för samhället angelägna uppgifter t.ex.Sjöräddningen. I det senare fallet lyckades man göra ettspecialarrangemang vid inköp av nya fartyg. Det vore bättreatt införa generella regler för rätten att dra av momsen dåideella föreningar utför arbeten som egentligen åliggerstaten. Det är angeläget att regeringen utreder denna frågaoch återkommer till med förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning för att finna formersom öppnar möjligheter att dra av momsen för ideellaföreningar i speciella situationer.
mot · GF02Sk672 · 1992-01-27 00:00:00 — Mervärdesskatten för nöjes- och djurparkerna Mervärdesskatten vidgades till att omfatta bl.a.camping, liftar, inrikes resor och temaparker och höjdes förhotell och restauranger under 1990 och 1992.Den minskning inom den svenska turismen som därefterinträffade observerades bl.a. av regeringen som,i prop. 1991/92:50 (''om sänkning av mervärdesskatten påvissa varor och tjänster''), föreslog en sänkning avmomssatsen till för stora delar av turistnäringen.Sänkningarna gällde momsen för hotell, restauranger,camping, stugor samt tjänster avseende personbefordran(bl.a. liftanläggningar). Syftet var att stimulera till ökadturism och i statsverkspropositionen (prop. 1992/92:100, bil13) menade regeringen att den vidtagna sänkningen ''är detenda sättet att skapa tillväxt och därmed varaktigaarbeten''.Propositionen omfattade ej hela turismen. I korthetsänktes momsen för resor och boende på hotell,vandrarhem, camping och stugbyar. Helt undantagna ärvissa turistsektorer. Detta gäller cirkusar, museer, teatrar,konserter och kulturhistoriska anläggningar som redan i dagär helt momsbefriade, medan de största permanentaturistattraktionerna -- temaparkerna, dvs. nöjes- ochdjurparker -- ej omfattades av momssänkningen.I början av 1992 kan konstateras att så gott som samtligatemaparker går med förlust efter att ha drabbats avgenomsnittliga volymminskningar på --som konkurrenter i omgivande länder ökade sinabesökstal.I det fortsatta arbetet med att utvärdera och analyseraskattereformen borde det övervägas huruvida det finnsfortsatta motiv för att enbart sänka turistmomsen för resoroch turistboende och inte för själva resmålen. I fallen medvinterturismen och liftarna omfattade också sänkningen iprincip hela turistprodukten. Men för det betydligt störresommarresandet var inte temaparkerna med i regeringensförsta momssänkningspaket. Effekten blir för parkernas delatt flera parker tvingas läggas ned. Därmed försvinner påmånga håll de viktigaste resmålen vilket bidrager till enytterligare turismminskning inom berörda områden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mervärdesskatt förtemaparkerna dvs. nöjes- och djurparker.
mot · GF02Sk674 · 1992-01-27 00:00:00 — Gynna de miljövänligaste bilarnaBakgrundI ska olika miljöklasser för bilarna gälla.Miljöklassningen baseras på utsläppsmängder av vissaföroreningar. Systemet har tre klasser, 1--3, där de fordonsom har de lägsta utsläppsmängderna hamnar i klass 1.Dessa fordon premieras genom att de får en lägreförsäljningsskatt -- accis.ProblemProblemet i detta fall är av positiv karaktär, det harnämligen visat sig att många nya bilmodeller avger mycketlägre utsläppsmängder än vad lagen medger. För mångamodeller är utsläppsmängderna långt lägre än vad sommedges för att hamna i klass 1! Det är framför alltkatalysatorerna som är mycket effektiva.Det är faktiskt t.o.m. så att de modeller som är allrabäst -- bland dem finns några av våra vanligaste bilar -- haren så effektiv teknik att utsläppsmängderna är 4--10 gångerlägre än vad som krävs för att klara gränserna till klass 1!Detta ska jämföras med att skillnaderna mellanklasserna endast är 0,5--3 gånger. Med andra ord finns detett stort utrymme för att införa fler klasser med högre krav.Även om man räknar med att effekten hos katalysatorernasjunker med åldern finns det en marginal för att hävda atthårdare krav är rimliga.Menar regeringen allvar med målet att bästa tillgängligaoch miljövänligaste teknik ska användas bör arbetetomedelbart starta med att införa nya krav på fordonensreningsteknik.Det är också avgörande att företag (även om de ärjapanska och tyska) som producerar miljövänliga produkterpremieras -- annars finns det risk att utvecklingen avmiljöanpassade produkter och processer avstannar. Att nuha klasser som bl.a. baseras på vad en viss stat i harför krav får inte vara enbart vägledande för vilka miljökravSverige sätter upp. Finns det teknik som är effektiv ur bådeekonomisk och ekologisk synvinkel ska den användas.Man bör även överväga att ta in andra miljöstörandeeffekter av olika bilmodeller i bedömningen av vilken klassde ska tillhöra -- t.ex. buller. Man kan överväga om demiljövänligaste modellerna kan premieras på andra sättförutom via försäljningsskatten.FörslagVi föreslår att fler miljöklasser inrättas för vägfordongrundat på vad den effektivaste och modernaste teknikenkan prestera. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att naturvårdsverketfår i uppdrag att föreslå nya miljöklasser för vägfordon somgrundas på vad den effektivaste tekniken kan prestera.
mot · GF02Sk801 · 1992-01-27 00:00:00 — är nämndför rättsärenden utbruten från verket och lämnar nuförhandsbesked i skattefrågor under det nya namnetskatterättsnämnden.Därmed borde möjlighet kunna öppnas för RSV attsjälvt kunna begära förhandsbesked. Genom att begära ettfiktivt förhandsbesked undviker man att föra ett enskiltärende den långa vägen genom länsrätt, kammarrätt ochregeringsrätt för att skapa ett önskvärt prejudikat. Frånskattemyndigheternas sida är det ofta önskvärt att få framsådana prejudikat.För den skatteskyldige kan det knappast varatillfredsställande att ett enskilt ärende drivs fram genominstanserna med det från skattemyndigheternabakomliggande huvudmotivet att skapa ett prejudikat.En för rättskänslan betydligt mer tillfredsställandelösning vore att ge möjlighet att utananknytning till något enskilt fall få begära ett fiktivtförhandsbesked.Skatteförenklingskommittén föreslog i sitt betänkandeDsFi 1987:1 att staten skall kunna ansöka omtolkningsbesked i skattefrågor som har ett mer allmäntprejudikatintresse.Kommittén ansåg att ett sådant förfarande borde kunnaförverkligas när rättsnämndens ställning, som då var underomprövning, ändrats.Då nu denna ändring är genomförd sedan den 1 juli 1991borde förutsättning finnas att genomföraskatteförenklingskommitténs förslag.På en riksdagsfråga svarade dåvarande statsrådet att han var principiellt positiv tillett sådant förfarande, men angav de problem somhan ansåg förelåg. Ett sådant var risken att glida över iriktningen mot lagstiftning snarare än rättsskipning och ettannat en väntad ökad belastning på skatterättsnämnden.Med tanke på det eniga förslaget frånskatteförenklingskommittén med dess mycket stora såväljuridiska som skatterättsliga kompetens och med det stödsom föreligger från , finns nog ingenanledning att överskatta svårigheterna.Enligt min uppfattning borde tiden nu vara mogen attinföra regler som möjliggör för att kunnabegära fiktiva förhandsbesked och bör hosregeringen begära förslag i denna riktning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag innebärandemöjlighet för RSV att begära förhandsbesked i skattefrågori enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GF02Sk802 · 1992-01-27 00:00:00 — Antalet ledamöter i skattenämnd fattade ett principbeslut omutformningen av det framtida taxeringsförfarandet ochskatteprocessen.Genom de detaljförslag som återfinns i taxeringslagens2 kap. 7§ framgår att en skattenämnd är beslutsför närordföranden eller vice ordföranden och fyra övrigaledamöter är närvarande. Fler än fem övriga ledamöterfår inte delta i behandlingen av ett ärende.I prop. 1989/90:74 som låg till grund för den nyataxeringslagen framfördes farhågor för att en skattenämndssammanträde inte kunde genomföras om en ledamotplötsligt får förhinder och inte lyckas skaffa ersättare. Enbeslutsordning som kan medföra att ett sammanträde intekan genomföras är olyckligt med tanke på de knapparamar -- både tidsmässiga och ekonomiska -- som gäller. Avden anledningen ansågs nämnden beslutsför med fyraövriga ledamöter. Däremot sade man ingenting om behovetav att utöka antalet ledamöter som kan kallas och fårdelta i sammanträdet.Vid taxering har den nya taxeringslagentillämpats . Vad gäller skattenämndernahar det framkommit att i flera fall färre än fyra ledamöterinfunnit sig till sammanträdet och att nämnden därför intevarit beslutsför. Vi anser därför att 2 kap. 7§ taxeringslagen ändras så att antalet ledamöter somfår delta i behandlingen av ett ärende ändras från femtill sex.Valet av ledamöter till skattenämnderna förrättas avlandstinget men eftersom ledamöterna som kallas till ettsammanträde tas ur en pool på 10--20 personer innebärförslaget inte någon ändring av landstingens redanföretagna val. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i taxeringslagens 2 kap.7§.