mot · GF02U224 · 1992-01-27 00:00:00 — I sju motioner (1984/85:844, 1985/86:U213,1986/87:U235, 1987/88:U220, 1988/89:U233, 1989/90:U658och 1990/91:U237) har påtalats situationen i ochSveriges ensidiga engagemang till förmån för MPLA-regimen i . utsattesmotståndsrörelsen UNITA för en nedvärdering.Svenska medier återgav länge okritiskt denkommunistiska propagandan, som också satte sin prägel påden syn, som förmedlades av den svenska ambassaden iLuanda. Såväl dåvarande utrikesministern kabinettssekreterare förföll till attanvända invektiv som ''banditer'' och ''terrorister'' omUNITA och anslöt sig därmed till det kommunistiskaspråkbruket. I vissa fall kan det ha varit fråga om en''spontan'' sympati för en marxistisk regim, men till störredelen torde det ha rört sig om en fullständig brist påkunskap om förhållandena i i allmänhet och omUNITA i synnerhet.USA har givit ett visst stöd, ekonomisktoch politiskt, åt UNITA, medan och Sovjetunionenstödde MPLA med såväl stora vapensändningar somtrupper. Som mest räknade den kubanska truppstyrkan60.000 man. Sedan UNITA lyckats slå tillbakamotståndaren i ett avgörande slag vid Mavinga i sydöstradelen av , och sedan Sovjetunionenklargjort att man inte längre kunde ge samma stora stödsom tidigare, tvingades dock MPLA-regimen att sätta förhandlingsbordet med UNITA och dess ledare . Efter många turer ingicks ett fredsavtal i iPortugal den 31 maj 1991.I september i år skall allmänna och fria val hållas, varviddet inte är osannolikt att UNITA kommer att triumfera.Jonas Savimbi kan bli den förste folkvalde presidenten.UNITA har flyttat sitt högkvarter från Jamba tillhuvudstaden mödosamt återuppbyggnadsarbete förestår iAngola. Inte mycket fungerar, kaos och anarki råder påmånga håll. Deserterande MPLA-soldater förvandlas till''banditer''. FN, som övervakar vapenvilan, harrapporterat, att av de ursprungligen 150 000 soldater, som angavs ingå i MPLA-regimens armé,återstår bara 115.640.Kriminaliteten är skrämmande hög och korruptioneninom regimen är omfattande. I en slutrapport för ett drygthalvår sedan skrev en svensk biståndsledare bl a: ''Detmakthavande partiet har under minst allt mer hänsynslöst utnyttjat makten mer förpartimedlemmarnas privata än för förbättring förfolket. Det finns framför allt i och i rikets ledningen uttalad korruption, vilken påverkar allasamhällsfunktioner. Denna grad av korruption har jagpersonligen tidigare inte kommit i kontakt med.'' Sammerapportör tillade: ''Personligen tycker jag att det är fel attidag stödja en statsapparat som för den sitter vidmakten för in landet i en allt djupare katastrof. De flestabistånd till , vilka går in på ministerienivå, har medall sannolikhet effekten att förlänga och förvärra dennakatastrof. ''Med tanke på den nöd och det elände som råder i Angolavill vi inte motsätta oss det föreslagna biståndet. Men vimotsätter oss att något bistånd går till den korrumperadeMPLA-regimen. Det svenska stödet till denna regim hargivit ett dåligt anseende. Inför möjligheterna till entotal regimförändring i bör etableragoda relationer med UNITA, som också kan förmedla endel av det svenska biståndet, t ex till sin nyöppnade klinik i . Där behövsmediciner och sjukvårdsattiraljer av skilda slag. Det finnsockså anledning att närmare skärskåda den hittillsvarandeförmedlingen av biståndet. Det har antytts, att det finnssvenskar, som alltför mycket solidariserat och lierat sig medpersoner på MPLA-sidan.I regeringens budgetproposition anges, attbiståndspolitiken skall få en ny inriktning, där följande fyramål betonas: demokratisk utveckling, mänskliga fri- ochrättigheter, utvecklingen av marknadsekonomi samteffektiviteten i biståndets användande. För Angolasvidkommande gäller alltså särskilt den sistnämnda punkten.Svenska skattebetalare har ingen anledning att ge stöd åtkorrumperade MPLA-anhängare. Effektiviteten i biståndettill bör särskilt uppmärksammas. Särskild vikt börläggas vid att noga se till att varje form av bistånd verkligenhamnar, där det är avsett. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det svenska biståndet tillAngola också bör kanaliseras via UNITA,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att effektiviteten i biståndetsärskilt bör uppmärksammas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att och svenskamyndigheter bör upprätta goda relationer medUNITA.