ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ju505 · 1992-01-27 00:00:00 — I budgetpropositionen 91/92 skriver justitieministern attkriminalvårdsanstalten i skall avvecklas. Enligtpropositionen skall den platsbrist som då uppkommer,avhjälpas genom tillbyggnad av anstalten i . Anstalteni har strategisk betydelse för denkriminalpolitiska inriktningen som syftar till att tiden påanstalt skall användas effektivt för att förbereda den intagneför återanpassningen till livet utanför murarna. De intagnapå lokalanstalten i är i huvudsak bosatta inärområdet. Detta underlättar kontakterna med såvälmyndigheter, anhöriga som eventuellt blivandearbetsgivare.Erfarenheterna visar att anstaltsplaceringar på långaavstånd ifrån hemorten är olämpliga, både urrehabiliterings- och samhällsekonomiska perspektiv.Kontaktverksamheten med eftervården, med socialtjänst,med eventuellt blivande arbetsgivare, inställelse tillrättegångar, permissionsrutiner m.m. blir mycket merkomplicerade, ineffektiva och fördyrade när avståndenmellan hemort och anstalt förlängs.I dagens situation, när beslutet är aviserat om attåterinföra två tredjedelsfrigivningen så torde det, lågträknat, föreligga ett behov av ca 450 nya anstaltsplatser investeringskostnad av ca 800 miljoner. Det är också avden anledningen oklokt att lägga ned Hudiksvallsanstalten.Det mest rationella vore att avvakta tvåtredjedelsfrigivningens effekter på platsbehovet innannedläggningsbeslut fattas. Enligt vår mening vore detrentav mest förnuftigt att fullfölja de förändringar ianstaltsorganisationen som finns i principplan.Tomt är anskaffad för den nybyggnad som dåbeslutades om.Det är också i sammanhanget viktigt att påpeka detkriminalpolitiskt negativa i att samla ett för stort antalintagna på samma anstalt. Mentaliteten och miljön påsådana stora anstalter försvårar ofta personalens viktigamotivationsarbete och underlättar heller inte ambitionenatt hålla narkotikan utanför anstalterna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av kriminalvårdsanstalti .
mot · GF02Ju506 · 1992-01-27 00:00:00 — Ständigt får vi ta del av uppgifter om narkotika på vårafängelser. Personalens klagomål blir allt högre. Missbruketmedför bråk och ställer ofta till trassel. Försök medomfattande rehabiliteringsåtgärder misslyckas.Tanken är att fängelserna skall erbjuda en human ocheffektiv kriminalvård. Detta är emellertid inte liktydigt medlagar som omöjliggör nödvändig kontroll och övervakningav såväl internerna som deras besökande. Med nuvarandelagstiftning kan inte en effektiv kontroll utövas. Resultatetblir att man offrar en mängd människor i förmenthumanitet. Detta är inte rätt. Det enda humana är att ändralagarna så att de ger personalen lagligt stöd att utövanoggrann kontroll. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sådan lagändring att noggrannkontroll av interner och besökande kan genomföras i syfteatt stoppa knarkmissbruket på våra fängelser.
mot · GF02Ju507 · 1992-01-27 00:00:00 — beslöt att kriminalvårdsanstalten iKarlskrona skall läggas ned.Inför valet lovade moderata samlingspartiet att dei händelse av valseger skulle riva upp riksdagsbeslutet ochdärmed behålla Karlskronaanstalten.I årets budgetproposition fanns därför skäl att förväntasig förslag i den riktning som utlovats.Något sådant förslag fanns dock inte. Tvärt emot vadsom sas i valrörelsen hävdar nu det moderata statsrådet ijustitiedepartementet att ''skäl att göra ändringar i dessabeslut finns inte enligt min mening''.Detta ställningstagande är inte bara ett brott mot ettgivet vallöfte. Det är också märkligt med tanke på att det påett annat ställe i budgetpropositionen framhålls vikten av att''öka antalet anstalter och avdelningar som arbetar medsärskilda motivations- och behandlingsprogram förnarkotikamissbrukare''. precis den typ av inriktningsom präglar arbetet vid Karlskronaanstalten. Till dettakommer en rad andra skäl för att behållakriminalvårdsanstalten i Karlskrona.Den lagstiftningsom reglerar kriminalvården bygger på en närhetsprincipdär närheten till frigivningsorter skall vara vägledande. Detkan inte anses vara förenligt med rådandekriminalvårdslagstiftning att t.ex. överetablera Kristianstadmed två lokalanstalter och lämna och SödraSmåland utan lokalanstalter.Karlskronaanstalten är imycket gott skick. har i tidigareanslagsframställningar också framhållit att den är värd attbehålla tills vidare.Någon seriös bedömning om detframtida behovet av slutna anstaltsplatser finns interedovisat.Det häkte som är underuppförande i motiverades med en regionaltbättre fungerande kriminalvård i konstellationen häkte--anstalt--frivård visavi andra myndigheter som domstol ochpolisväsende. En nedläggning av anstalten medför en nyobalans. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett bibehållande avkriminalvårdsanstalten i .
mot · GF02Ju508 · 1992-01-27 00:00:00 — Kriminalvårdsanstalten i uppvisar sedan många årstora brister. Byggnaden tillhör den 1800-talsgeneration avkriminalvårdsanläggningar som är i stort behov av attersättas. En nybyggnad är planerad. Såvältillgänglig mark som utarbetade planer på en modernanläggning gör att ett bygge kan starta snabbt.I rådande arbetsmarknadsläge med 23 %byggarbetslöshet på skulle ett nybygge gevälbehövliga arbetstillfällen som behovet avkriminalvårdsplatser torde öka till följd av aviseradeförändringar i straffsystemet.I finns god tillgång på stabil arbetskraftvilket kriminalvården stundom har haft svårt att finna,särskilt i . Genom snabbaflygförbindelser är hela denna region lätt tillgänglig urGotlands synpunkt.Som vi även har framfört finns alltså starkaskäl för att möjligt ta ställning för ett byggande aven ny kriminalvårdsanstalt i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en nykriminalvårdsanstalt i .
mot · GF02Ju511 · 1992-01-27 00:00:00 — fick 1989 i uppdrag att ta initiativtill att samtliga kriminalvårdsanstalter upprättadehandlingsplaner för verksamhetens innehåll.Uppdraget har lämnats i en slutrapport under hösten1991. Handlingsplanen innehåller beskrivningar om arbeteoch fritid, drogmissbruk, säkerhet, personal ochanstaltsledning.Kriminalvårdsanstalten har att verkställafängelsepåföljder utifrån bestämda förutsättningar. Ensådan är att anstalten är en sluten riksanstalt. Denförutsättningen gör att en prövning sker utifrån vissagrunder, innan beslut fattas om att placera en person ianstalten.Vi menar att andra väsentliga förutsättningar äranstaltens säkerhetsnivå, verksamhet i form av industriellproduktion, studieverksamhet, drogbekämpningsprogramoch personalens samlade resurser. Den intagne kan meddenna profil, som finns inom anstalten, placeras så att hanfår de bästa förutsättningarna utifrån kraven påsysselsättning, rehabilitering och säkerhet.Kriminalvårdsanstalten har plats för cirka 170intagna. Inom anstalten finns allmänna avdelningar, sombestår av fyra paviljonger, två avdelningar för särskilttillsynskrävande, en ''ro-avdelning'', en isoleringsavdelningsamt en säkerhetsavdelning.Antalet tjänster inom anstalten är cirka 190.Avdelningsoch verkstadspersonalen besitter väsentligakunskaper om de intagna, inte minst i säkerhetshänseende.Personalens säkerhet bygger på teoretisk och praktiskkunskap om de intagna. En god kontakt med den enskildeintagne är betydelsefullt. Människokännedom, kunskaperom aggression och krisreaktioner, träning i självförsvar ärfärdigheter, som ger handlingsberedskap, trygghet ochsjälvförtroende i arbetet.Säkerheten inom anstalten är också ett skydd för denintagne.Anstaltens styrka är att erbjuda den intagne arbete iindustriell produktion.De besparingskrav som åvilar anstalten i är ikombination med olika insatser för säkerhetshöjandeåtgärder inte rimliga.Utbyggnaden av tekniska hjälpmedel innebär tyvärr enökad risk för just monotona arbetsmoment, men ärsamtidigt ett viktigt komplement för de anställda som är denviktigaste säkerhetsresursen.Och för att ge vård- och tillsynspersonalen mermeningsfulla arbetsuppgifter och större ansvar, vilket ärmålsättningen i det lokala handlingsprogrammet, måste tidges för ökad kontakt med de intagna.Enligt vår uppfattning är en 10-procentig reduktion avpersonalstyrkan inte ett steg i rätt riktning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kriminalvårdsanstalten i .
mot · GF02Ju512 · 1992-01-27 00:00:00 — Beslut har fattats om att kriminalvårdsanstalten iKarlskrona skall läggas ner. Anstalten ingår iMalmöregionen där de övriga lokalanstalterna ärlokaliserade till , , , ochKristianstad.Beslutet om nedläggning förefaller dåligt underbyggt.Mot beslutet talar bl.a. följande fakta:sydöstra utan lokalanstalt vilket strider mot den s.k.närhetsprincipen. Denna innebär att närheten tillfrigivningsorten skall vara vägledande vid placering av denintagne.Karlskronaanstalten är en av Sverigesrymningssäkraste anstalter. Den har god byggnadsmässigstandard. har stora summor satsats påanstalten. Sålunda har den det modernastesäkerhetssystemet i Sverige.personalen (35 anställda) ärdimensionerad för 37 intagna. Regionchefen liksompersonalen menar att antalet intagna kan ökas utanbyggnation till mellan 45 och 49.det nybyggda häktet iKarlskrona kompletterar kriminalvårdsanstalten på ettutmärkt sätt. Personalorganisationerna har redan innanhäktet tagits i användning planerat för samordning av bl.a.administration och vikarieanvändning. Härigenom har manvisat att betydande samordningsvinster kan uppnås.Med det ovan anförda vill jag visa attkriminalvårdsanstalten i fungerar för bra,behövs i sydost, har en utrustningsstandard som ligger itopp och är byggnadsmässigt i för god kondition för attläggas ner. Det blir en alltför dyrbar kapitalförstöring.Enligt mitt förmenande bör anstalten drivas vidaregenom omprioriteringar inom ramen för anslaget tillkriminalvården.Som ett exempel på omprioritering vill jag peka på attkriminalvårdsanstalten i kan läggas ner. Ikriminalvårdsstyrelsens lokalförsörjningsprogram anförsatt en nödvändig upprustning kräver omfattande ny- ochombyggnader. Ändå skulle inte åtgärderna medföra någonökning av platsantalet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omprioriteringar inom anslagetför kriminalvården så att fortsatt drift avkriminalvårdsanstalten i blir möjlig.
mot · GF02Ju513 · 1992-01-27 00:00:00 — I budgetpropositionen 1991/92:10 bilaga 3, beträffandelokalförsörjningen inom kriminalvården, angerjustiteministern att det inte finns skäl att göra ändringar iriksdagens beslut års budgetproposition angåendenedläggning av kriminalvårdsanstalten i Karlskrona.Denna ståndpunkt är olycklig utifrån flera aspekter,främst utifrån den aspekten att denna anstalt är s från ----Helsingborgs-området. Det innebär att de intagna ärrymningsbenägna, drogaktiva eller på andra sätt missköttsig på andra anstalter. Den personal som arbetar påanstalten har lång erfarenhet att hantera svårplaceradeintagna. En rad åtgärder och investeringar har gjorts för attklara målsättningen att ha en säker förvaring.Vidare så har man påverkansprogram med särskildamotivatörer som kan erbjuda de intagna ett program sombygger upp och förstärker deras motivation att sluta medsitt missbruk. Jag har tidigare till justitieministern under enfrågestund påtalat att just den typen av anstalt är viktigspeciellt utifrån aspekterna i regeringsförklaringen där mansagt sig vilja öka resurserna till bekämpningen avnarkotikabrottsligheten. Detta gäller väl även inomkriminalvårdsanstalterna? Jag tycker att det är resursslöseriatt lägga ned fungerande anstalter för att bygga nytt,anstaltspaviljonger, för att inte tala om den kunskap somfinns hos personalen som kan utnyttjas förmotivationsändamålen.Då är det bättre att man sparar på de byggplaner manhar inom , dit hör, när det gällernya paviljonger vid andra befintliga anstalter. Anser mansig inte kunna göra detta så borde man kunna omprioriterainom när det gäller andra anstalter --ett bevarande av och dess personalkompetenstill förmån för senareläggning av nybyggnationer. På detviset sparar man pengar och tar tillvara den kompetens somfinns. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omprövning av beslutet omnedläggning av Karlskronaanstalten.
mot · GF02Ju514 · 1992-01-27 00:00:00 — BakgrundDen har debatten om brottsoffren varit ifokus. Ett område som inte har berörts är frivården vilkeninte har fungerat. Övervakningen fungerar intetillfredsställande, informationsskyldighet till målsägandesaknas. Vid återfall i brottslighet skall utbyte avfrivårdsmyndighet kunna ske. Det kan inte vara meningenatt drabbade brottsoffer, i synnerhet kvinnor, skall kännafruktan på grund av en undermålig frivård. Politikersprestige och myndigheters passivitet får inte lägga hinderför brottsoffrens säkerhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en utredning tillsätts som hartill uppgift att utreda frivårdens framtida organisation ocharbetsformer.
mot · GF02Ju515 · 1992-01-27 00:00:00 — Fångarna själva har vid upprepade tillfällen kritiseratfångvårdens möjligheter till återanpassning efterfrigivningen. Det är vägen ut i samhället som är det svårasteoch som ofta blir en återvändsgränd om inte välplaneradeoch genomtänkta åtgärder vidtagas för att hjälpa denfrigivne.För att detta skall vara möjligt måste alla inblandadeveta exakt när frigivningen sker. Dels inomfångvårdsanstalten och dels utanför anstaltens murar.Risken för återfall är dokumenterad. Den frigivnes kontaktmed kriminella bekanta slutar ofta med nya brott ochupprepad fängelsevistelse.Vi föreslår därför att varje fånge från början får en civil kontaktman att dessa kontaktmän utses inom en betydligt vidarekrets än bl.a. kan personer som själva får hjälp hjälpaandra. Länkarna har ju visat hur effektiv den metoden är att den exakta dagen för frigivning fastställs minst 6månader i förväg. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återanpassning av fångar till detfria samhället.
mot · GF02Ju517 · 1992-01-27 00:00:00 — Närhetsprincipen fungerar bra vid fängelset iHudiksvall. Det är en liten anstalt med 25 platser och deflesta av de intagna har sin hemort på kort avstånd.Samtidigt visar det sig att många av de dömda måste avtjänasitt straff utanför denna region. Fängelset är för litet.Det finns principbeslut på att ett nytt fängelse ska byggasi . Tomt finns och man har väntat på signaler föratt börja projektera. Nybyggnadsstart skulle kunna skeunder under andra hälften av 1993.Obligatorisk halvtidsfrigivning infördes då reglernaom villkorlig frigivning ändrades. Men det har visat sigganska tydligt att förtroendet för rättsväsendet har rubbats.Nu är regeringen beredd att lägga ett förslag till möjligfrigivning, efter individuell prövning, när två tredjedelar avstrafftiden avtjänats. Detta kommer att medföra att detbehövs minst 450 platser ytterligare.Kriminalvårdsstyrelsen har föreslagit attkriminalvårdsanstalten i ska läggas ned.Regeringen har i budgetpropositionen följt detta förslag.Naturligtvis anser vi att förslaget om att stängaHudiksvalls fångvårdsanstalt är olyckligt och felaktigt. Vitycker att verksamheten måste kunna fortsätta på fängelset,åtminstone till dess att man har kunnat göra en bedömningom hur platsbristen kommer att lösas.Vi tror att fångvården ger den bästa rehabiliteringen vidsmå anstalter och där närhetsprincipen gäller. Vi anser atten projektering skulle kunna påbörjas för en nybyggnation. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fortsätta verksamheten påfängelset i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om platsbehoven vidtvåtredjedelsfrigivningen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en projektering av Hudiksvallsfångvårdsanstalt.
mot · GF02Ju518 · 1992-01-27 00:00:00 — Kriminalvårdsanstalten i , som är en byggnadfrån slutet av , är i stort behov av renovering.Behovet att rusta upp och bygga till anstalten i Haparandahar länge diskuterats och alla inblandade parter är eniga omde åtgärder som krävs.Kriminalvårdsstyrelsen har berett ärendet och vid ettflertal tillfällen begärt anslag för att renovera och bygga tillanstalten i . Projektering för en nyhuvudbyggnad har gjorts sedan ett par år tillbaka.Tidigare har medelanvisning för om-och utbyggnad av häkten och kriminalvårdsanstalter varitlägre än begärda medel från kriminalvårdsstyrelsen.Byggnadsstyrelsens senast framlagda lokalförsörjningsplaninnefattar emellertid anslag för ombyggnad av Haparandaskriminalvårdsanstalt.Under våren 1992 väntas förslag om en förändring av deregler som gäller för obligatorisk frigivning av intagna efterdet att halva strafftiden avtjänats. Den stora majoriteten avde intagna har omfattats av denna halvtidsfrigivning som nuföreslås avskaffas. En återgång till tidigare regleringplaneras, då reglerna var fakultativa och för de flestaintagna medgavs inte villkorlig frigivning förrän tvåtredjedelar av den utmätta strafftiden hade avtjänats ianstalt. En sådan förändring innebär att många kommer atttillbringa på anstalt. Därav följer också ett ökatoch bättre lokalbehov.Den kritik som riktats mot anstalten i Haparandainnefattar bland annat anmärkningar på värme, ventilationoch trånga hygienutrymmen som framförts av den lokalamiljö- och hälsoskyddsnämnden. kan boendemiljön i det närmasteklassas som sanitär olägenhet för de intagna.I detta perspektiv är det av största betydelse att om- ochtillbyggnadsarbetet av kriminalvårdsanstaltsätts igång omgående. Den förlängda tiden på ställer ökade krav på dräglig boendemiljö.Ett snabbt påbörjande av detta byggnadsarbete skullevidare ha en positiv effekt på den tyngdaarbetsmarknadssituationen i . I december 1991var av arbetskraften i utan arbete.Byggnadsarbetarna är en av de yrkesgrupper som är starktrepresenterad bland de arbetssökande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kriminalvårdsanstalten iHaparanda.
mot · GF02Ju603 · 1992-01-27 00:00:00 — Medverkan till brott, m.m. ''Lindomefallet''Den gamle mannen mördades brutalt i sitt hem genomslag mot huvudet. Två gärningsmän befann sig i hans bostadvid tidpunkten för mordet. Vid rättegången skyller de bådapå varandra som ansvariga för dådet. Hovrätten kunde intefinna styrkt vem av de båda som gjort sig skyldig till mordet.De båda männen friades trots att det var klart att någon avde båda var den skyldige. Efter den frikännande domen harsedan den ene av männen tillerkänts ett skadestånd med5.000 kronor för förlorad arbetsförtjänst och 40.000 kronorför lidande i samband med frihetsberövande, utredning ochrättegångar.Domen och ersättningsbeslutet har mötts med starkareaktioner från allmänhetens sida. Vi har full förståelse fördenna reaktion. Det är helt orimligt att gärningsmän i dettaoch liknande fall skall undgå straff på de grunder som härskett. Strafflagen måste ses över så att gärningsmän inte kankomma undan straffpåföljd genom att skylla på varandra.Ersättningsreglerna vid frihetsinskränkningar måste ocksåses över så att ersättning inte kan utgå då det är så klartoskäligt som i ''Lindomefallet''.Respekten för människovärde, lag och rätt undergrävsom brottslingar kan sätta lögnen i system och få utbyte avdetta vid gärningarnas rättsliga prövning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av brottsbalkensregler vad gäller medverkandeansvar samt om en översynav lagen om ersättning vid frihetsinskränkningar.
mot · GF02Ju604 · 1992-01-27 00:00:00 — I ett rättssamhälle upprätthålles även den s.k.kvinnofriden. Här kan besöksförbudslagen vara ettverksamt hjälpmedel. Denna lag ger nämligen möjlighet attexempelvis ålägga en man som trakasserar sin förra hustrueller sambo förbud att besöka eller på annat sätt kontaktahenne . Om mannen överträder förbudetutdömes straff av domstolen.Ineffektiv lagBesöksförbudslagens tillkomst var ett steg framåt mendess utformning var tyvärr tvivelaktig. Lagen blev inte såeffektiv som man rimligen kunde begära. Kritik framfördesockså nästan av bl.a. undertecknad. Kraven pålagändring tilltog alltmer och framfördes i avsamtliga oppositionspartier. Lagen borde skärpas framförallt vid överträdelser av ålagt besöksförbud. På särskiltinitiativ av justitieutskottet kom lagändring till stånd.Rättslig omvägLagändringens syfte var att skapa möjlighet attomedelbart frihetsberöva den person som överträder ettbesöksförbud. För att nå detta mål valde enrättslig omväg. Man höjde maximistraffet från sexmånaders till fängelse för att skapa möjlighet attanhålla och häkta enligt allmänna regler i rättegångsbalken.Därigenom blir resultatet otillfredsställande.Frihetsberövande torde nämligen regelmässigt inte kunnakomma ifråga, eftersom straffet vid överträdelse avbesöksförbud i normalfallet blir böter. Härigenom kvarstården rättsliga ineffektivitet som lagändringen skulle bota.Rätt modellEn mera effektiv besöksförbudslag uppnås bäst på enmera direkt väg. Till denna lag bör fogas en extra paragrafav följande innehåll: ''Den som bryter mot ett besöksförbudskall anhållas eller häktas, om det ej äruppenbart att skäl därtill ej förekommer.'' Resultatet blir dåatt frihetsberövande kan ske i normalfallet. Denna modellbygger på en rättsteknik som står i samklang medrättsinstitutet reseförbud, där överträdelse får motsvarandekonsekvenser enligt gällande regler. Sammanblandningmed reglerna om s.k. halvobligatorisk häktning borderimligen heller inte kunna ske.Viktigt komplementBesöksförbud fungerar som en viktig komplettering tilldet s.k. livvaktsskyddet som utgör den ytterstasäkerhetsåtgärden. Detta skydd begränsar dock mednödvändighet den skyddades rörelsefrihet. I första hand bördärför gärningsmannens rörelsefrihet begränsas och så kanske genom ett effektiviserat besöksförbud.Moderniserad kvinnofridMed den nu föreslagna förbättringen skullebesöksförbudslagen inte längre behöva karaktäriseras som''tandlös'' utan i stället kunna bli ett verksamt bidrag till enmoderniserad kvinnofrid i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpning avbesöksförbudslagen.
mot · GF02Ju606 · 1992-01-27 00:00:00 — Vid fall av upprepad kvinnomisshandel kan finnasanledning att hindra en våldsverkare att komma allt för näraden kvinna och det barn han förgått sig mot, detta för attundvika upprepat våld.Besöksförbudslagen ger här vissa möjligheter sedan denskärpts, men den kan komma att behöva kompletteras avandra åtgärder.Det ofta föreslagna kommunförbudet kan knappastaccepteras mot bakgrund av grundlagens stadganden.Däremot borde man kunna överväga en individuelltavpassad rekommendation till våldsverkare att inteuppehålla sig inom ett särskilt begränsat geografiskt områderunt den familj som är utsatt för våldshotet. Området skallgälla familjens närområde hem--skola--arbetsplats och inteha något med kommungränser att göra. Om den av domstolutfärdade rekommendationen inte efterlevs skall detta sessom försvårande omständighet för våldsverkaren i det falldenne åter ställs inför domstol i våldsmål med anknytningtill tidigare berörda personer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsad geografisk rörlighetför våldsverkare.