mot · GF02Jo304 · 1992-01-27 00:00:00 — Ökat stöd till byggande av skogsvägar Regeringen föreslår att stödet till byggande avskogsvägar skall upphöra fr.o.m. nästa budgetår.Departementschefen anför att hela anslaget finansieras medskogsvårdsavgiftmedel, alltså skall anslaget upphöra när nuskogsvårdsavgiften tas bort.Det är anmärkningsvärt att notera ett sådant påståendefrån en centerpartistisk jordbruksminister. Oss veterligenhar aldrig beslutat om något samband mellandenna avgift och anslaget till vägbyggen. Att hänvisning tilldenna finansiering vid olika tillfällen har skett har meraberott på argumentnöd, att nu få detta besked från ett hålldär man tidigare envist tillbakavisat detta påstående ärhögst märkligt.Skogsnäringen, skogsbruk och skogsindustri, har enagörande betydelse för vårt land. Landets produktivaskogsmarksareal uppgår till med enägarfördelning där hälften av marken ägs av privata, 27procent är allmänna skogar och bolagsskogar.Antalet sysselsatta inom näringen beräknas till ca 300 000personer. Av de privata ägarna bedrev ca 110000 egen skogsverksamhet på fastigheten vilket betyder attinklusive familjemedlemmar så var det ca 150 000människor som i en eller annan form berördes.Självklart har skogsnäringen mycket stor betydelse förglesbygderna och dessas sysselsättning. 1 000 orter i vårtland anses vara helt beroende av skogsbruket.För att ytterligare understryka den vikt skogsnäringenhar för vårt land, så var exportnettot för skogsindustrin 52,7miljarder kronor . Som jämförelse kan nämnasatt landets verkstadsindustri hade ett exportnetto undersamma period på 7,4 miljarder kronor.Vår skogsmark är därtill en allsidigt utnyttjad resurs.Den nyttjas av rennäringen, där finns bär, vilt och andranyttigheter. Turism och rekreation är andra intressen somnyttjar skogsmarkerna.Med detta som bakgrund framstår förslaget om ettslopande av stödet till skogsbilvägar som ett mycket hårtslag mot skogsbruket och andra intressen och därtill heltomotiverat med tanke på näringens ekonomiska bidrag tilllandets finanser.När man säger att meningen är att skogsägarna skallbetala vägarna själva är det inget annat än ett bevis på inte vet vad saken handlar om. Frågan står ju om viskall få ett bra och behovsanpassat vägnät, eller ettineffektivt, med bristande naturvårdsanpassning. I en tidnär man satsar miljarder på att förbättra infrastrukturenslopar man insatserna på en viktig del av skogsnäringensinfrastruktur.När det gäller finansieringen av detta anslag så kan manmed fog påstå att detta är gjort om. Avgiftenför ett lastbilsekipage är ca /mil, kan det rörasig om ca 250 000 -- . Skogsbilvägnätet i vårtland är eller så stortsom det allmänna vägnätet.Sålunda betalar skogsnäringen åtskilliga kronor i skatteroch avgifter på sitt eget vägnät. Exempelvis blandskogsägarna i är avlastbilstransporterna av virke transporter som sker påprivata vägar. Vidare vill vi erinra om att avalla skogsbilvägar är öppna för allmänheten. Dessasbetydelse för rekreation, jakt, bärplockning och fiske samtandra aktiviteter är mycket stor. Helt klart är attskogsbilvägarna kan och bör betraktas som en del iinfrastrukturen.Kraven på hänsyn och naturvårdsanpassning blir allthögre. För att uppfylla dessa krav behövs samordning ochkunskap vid anläggandet av skogsvägar. I landet finns över200 000 privata skogsägare, ofta då uppsplittrade på småenheter.Om man med ett bidrag kan få till stånd en samverkanmellan flera ägare vid anläggande av en väg, så gesmöjlighet att ta den största hänsynen till naturen, i motsatstill att var och en för sig bygger sin egen väg. Vi kan få vägarsom håller för ett virkesuttag men sedan förfularlandskapet.Det är ju också här skogsvårdsorganisationernaskompetens kommer in i bilden. Uteblir bidragsmöjlighetenkommer ju också kompetensen att försvinna med tiden,eftersom man kan utgå ifrån att organisationen framdelesinte kommer att anlitas.Inledningsvis erinrades om skogsnäringens betydelse förvårt land. råder en lågkonjunktur med stigandearbetslöshet, betydande resurser anslås för att bekämpaarbetslösheten. Det är helt felaktigt att i ett sådant lägeslopa detta bidrag, tvärtom borde nu resurser satsas på attbygga ut skogsbilvägnätet. Det är en dubbel vinst om maninvesterar i vägbyggen under lågkonjunktur som dels germänniskor arbete, dels ger stor återbäring närkonjunkturen vänder.Slutligen vill vi erinra om att betydande problemkommer att uppstå om man slopar bidraget så tvärt som nuföreslås. Enligt vad vi vet så finns det ett antal vägbyggensom är delbeviljade och igångsatta. Det behövs ytterligaredrygt i bidrag för att kunna färdigställadem.Vidare finns det vägar för (bidrag) somär färdigplanerade och där man vid förrättningsbeslut ellerliknande förutsatt att bidrag skall utgå. Därutöver finns ettstort antal projekt som är färdigplanerade (17,) ochåterigen andra där planläggning pågår ().Hur markägarna kommer att reagera när beskedet omatt inga bidrag utgår utan istället fakturor påSkogsvårdsstyrelsens planläggningskostnader, återstår attse.Vi vill även erinra om vad som sades i förarbetena tillanläggningslagen . Där sades att det ärförrättningsmannens skyldighet att utredaförutsättningarna för ett vägbygge innan anläggningsbeslutfattas. Bidraget nämndes som en betydelsefull faktor.Bidraget har heller aldrig kunnat beviljas förrän detföreligger antingen en lagakraftvunnen förrättning enligtanläggningslagen eller en underskriven frivilligöverenskommelse. Det sades därför i förarbetena attbidragsmyndigheten måste kunna lämna besked innanförrättningen avslutas om bidrag kommer att utgå eller ej.Vad nu detta kommer att innebära i den situation som nuuppstår är svårt att förutspå.Sammanfattningsvis menar vi att bidraget till byggandeav dessa vägar bör kvarstå. Med tanke på det stora behovsom föreligger bör bidraget också uppräknas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att medger att under /93statsbidrag beviljas med sammanlagt högst . tillbyggande av skogsvägar,2. att till stöd till byggande av skogsvägar /93 anvisar ett förslagsanslag av 59 962 000kr.,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bidraget bör kvarstå ävenkommande år.