ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sk643 · 1992-01-27 00:00:00 — Fordonsskatt skall betalas av den person som ägerfordonet vid ingången av uppbördsmånaden, d v s månadeninnan beskattningsåret påbörjas.I den mån fordonsägaren avyttrar sitt fordon underuppbördsmånaden blir denne likväl skyldig att erläggafordonsskatt för det kommande beskattningsåret.Det är helt orimligt att påföra skatt för ett fordon sominte är i skattebetalarens ägo.Vägtrafikskattelagen måste därför i detta hänseendeändras på så sätt att skattskyldighet skall åvila den person,som äger bilen vid ingången av det aktuellabeskattningsåret.Det torde ankomma på vederbörande utskott attutarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ändra vägtrafikskattelagen.
mot · GF02Sk644 · 1992-01-27 00:00:00 — Ridsporten är -- genom sina huvudorganisationerSvenska och Ridfrämjandet --en av vårt lands största idrottsrörelser. Ridning kräver avsina utövare gott handlag med hästar och god insikt iskötsel, utfodring och träning.Ett stort antal medlemmar i ridklubbarna är ungdomar,med flickorna i majoritet. Dessa medlemmar lägger ned ettmycket stort ideellt arbete med skötsel av hästar, stallar ochridhus. Ryttarna fostras att ta ansvar för sig själva ochhästarna. Ridklubbarna, som också kan sägas fungera somfritidsgårdar för hästintresserade, gör därför en mycket storsocial insats, som också kommer samhället till del.En av de största återkommande utgifterna förridklubbarna är kostnader för foder till hästarna samt halmoch sågspån till strö i boxar och spiltor -- allt momsbelagt.Såvitt vi kan se, finns det bara en enda idrottsgren ivårt land, där utövarna behöver betala ''matmoms''för sina idrottsredskap, dvs hästarna! Detta är en enormorättvisa mot ridsporten visavi andra idrotter med mer''livlösa'' redskap.Med tanke på den värdefulla insats ridklubbarna gör --inte minst när det gäller ungdomsverksamheten --hemställer vi att moms på främst foder helt tas bort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avmomsreglerna för ridsporten.
mot · GF02Sk645 · 1992-01-27 00:00:00 — I regeringens proposition 1991/92:100 har 140 milj.kr. avsatts för att stödja färjetrafiken och uppnåhumanare biljettpriser. Det kraftiga stödet till rederiet somtrafikerar linjen bör inbesparas och ersättas med attGotland blir frihandelszon. taxfree är ettsäljargument som kommer att ge en kraftigt ökad turismunder till Gotland.Beläggningen på turistanläggningarna kommer att ökaoch nya och nuvarande satsningar inom turistnäringen kanexpandera. Det blir en ny start för Gotland.Fastlandet är skyldigt en lagstiftning med suntförnuft.Vi har inte råd att subventionera.Låt utvecklas av egen kraft.Där finns möjligheter för kreativ verksamhet för mångafler.Låt bli nya frihandelsö. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar göra till frihandelszon.
mot · GF02Sk646 · 1992-01-27 00:00:00 — Så sent som försökte två rederier uppehållafärjetrafiken mellan och . Tyvärrtvingades dessa lägga ned sin verksamhet pga olönsamhet.Olönsamheten berodde helt och hållet på att färjeledenSimrishamn--Allinge ej är klassificerad som lång rutt. Det isin tur innebär att färjeleden mellan ochAllinge inte kan konkurrera på lika villkor med färjeledenYstad--/Bornholm.Vi anser att det är angeläget att förhandlingar upptasmed det danska skatteministeriet så att färjeledenSimrishamn--Allinge erhåller ändrad klassificering till långrutt.Det är inte rimligt att kunna driva färjetrafik om inte likavillkor gäller. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klassificering avfärjeförbindelsen --Allinge som lång rutt.
mot · GF02Sk649 · 1992-01-27 00:00:00 — Sänkning av momsen för turistattraktioner Efter det att mervärdesskatten dels vidgats till attomfatta bl.a. camping, liftar, inrikes resor och temaparker,dels höjts för hotell och restauranger ,gick den svenska turistnäringen in i sin svåraste kris imodern tid. Genomsnittligt gick turismen i landet tillbakamed . Det högre kostnadsläget både hämmade inflödetav utlandsturism och stimulerade utflödet av svenskar.Nedgången inom den svenska turismen föranledde ensänkning av momssatsen till för stora delar avturistnäringen. Sänkningarna gällde momsen för hotell,restauranger, camping, stugor samt tjänster avseendepersonbefordran (bl.a. liftanläggningar). Syftet var attstimulera till ökad turism samt att skapa tillväxt och därmedvaraktiga arbeten.I korthet sänktes momsen för resor och boende.Däremot undantogs väsentliga delar avbesöksattraktionerna som drabbats lika hårt som de ovanuppräknade turistsektorerna. Detta gäller i synnerhetlandets stora turistattraktioner. Cirkusar, museer, teatrar,konserter och kulturhistoriska anläggningar är redan i daghelt momsbefriade. Medan de största permanentaturistattraktionerna -- temaparkerna d.v.s. nöjes- ochdjurparker -- ej omfattades av momssänkningen.I början av 1992 kan konstateras att så gott som samtligatemaparker går med förlust efter att ha drabbats avgenomsnittliga volymminskningar på på två år.Samtidigt som konkurrenter i omgivande länder ökade sinabesökstal.Vi ser en bristande logik i att enbart sänka turistmomsenför resor och boende och inte för själva resmålen. Syftetmed sänkningarna var att stimulera ökad turism och att dåutesluta resmålen är inte vare sig logiskt ellerkonkurrensneutralt. I fallen med vinterturismen ochliftarna omfattade också sänkningen i princip helaturistprodukten. Men för det betydligt störresommarresandet var inte temaparkerna med imomssänkningen. Effekten blir att flera parker tvingasläggas ned. Därmed försvinner på många håll de viktigasteresmålen, vilket bidrar till en ytterligare turismminskninginom berörda områden.Enligt bedömare inom parkbranschen skulle ensänkning av momsen på entréer och attraktioner inomparkerna till innebära en minskad skatteintäkt på 51milj. skulle de dynamiska effekterna genomökat inflöde av utlandsturism och fler svenska besökare gemotsvarande skatteökningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt omprövar avgränsningen i proposition1991/92:50 angående momssänkningen till att också omfattade permanenta besöksattraktionerna nöjesparker ochdjurparker.
mot · GF02Sk651 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringen framförde i sin proposition 1980/81:118 ettförslag om införande av skatterabatt på el för vissakommuner. Motivet var att minska beskattningen avhushållens elanvändning i de nordligaste delarna av landetpå grund av de högre uppvärmningskostnaderna. Urvaletav kommuner som skulle komma i åtnjutande avskatterabatten skulle göras med hänsyn tillmedeltemperaturen . Någonkoppling till stödområdesindelningen angavs inte.Fastställandet av det aktuella området gjordes inomdåvarande budgetdepartement utifrån grunduppgifter ommedeltemperatur som inhämtats från . En av deuppgifter som beaktades var årsmedeltemperaturenbaserad på mätningar åren 1931 -- 1960. Kommuner medplus eller lägre i årsmedeltemperatur fick enlägre skattesats.De kommuner som omfattas av skatterabatten inomKopparbergs län är , , och Älvdalen.Vi motionärer hävdar att efter det att de nu genomfördanya mätningar, som sammanställer för tidsperioden1960 -- 1990 redovisats, så bör de kommuner som fallerinom gränsen för årsmedeltemperaturen ,som var den övre gränsen vid beslut , ocksåklassas som de tidigare och hänföras till dekommuner som erhåller särskild behandling under dens.k. eldningssäsongen.Som exempel kan nämnas att vid nu kända resultat avsammanställningen från faller kommun inunder de kommuner som bör behandlas likvärdigt med de imotionen tidigare uppräknade Dalakommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatterabatt på el för Vansbrokommun.
mot · GF02Sk652 · 1992-01-27 00:00:00 — Skatt på nytt riskkapital Regeringen har vid olika tillfällen deklarerat sin avsiktatt genom strategiska skattesänkningar stimulera sparandeoch företagande. Därigenom skapas goda förutsättningarför kapitalmarknaden att få tillgång till nytt riskvilligtkapital, på vilket det råder knapphet. Nytt riskkapitalär nödvändigt för att framför allt mindre och medelstoraföretag skall få en gynnsam utveckling och kunna suga uppdet arbetskraftsöverskott som finns bl a inom den offentligasektorn.Riksdagen har på regeringens förslag redan vidtagit enrad viktiga förbättringar på ovan nämnda område. Det finnsdock ytterligare åtgärder som bör vidtagas för att stimulerariskkapitalmarknaden. Dessa åtgärder passar väl in ibegreppet strategiska skattesänkningar och torde fåbegränsade statsfinansiella verkningar.Stämpelskatt skall betalas till staten avökningen av aktiekapitalet i aktiebolag. Skatten skallbetalas både vid nyemission och fondemission eller vidomvandling av lån till aktiekapital. Det säger sig självt atten sådan skatt i vissa fall kan vara prohibitiv föransträngningarna att attrahera nytt riskvilligt kapital. Desamhällsekonomiska skadeverkningarna av stämpelskattentorde vara förhållandevis höga, särskilt med hänsyn tillnuvarande lågkonjunktur.I dag sägs ofta att många företag tvingas till onödigakonkurser med därav följande arbetslöshet för de anställda.En inte obetydlig faktor kan då vara stämpelskatten. Om ettföretag behöver rekonstrueras för att överleva genom attdet egna kapitalet ökas medelst omvandling av lån till egetkapital, skall staten ha av ökningen av det egnakapitalet trots att några ''friska'' pengar inte tillförtsbolaget. Denna stämpelskatt, som torde inbringa ett till statskassan, torde haskadeverkningar som betydligt överstiger nämnda belopp.Därtill kommer att EG har planer på att begränsa skattenpå aktier av denna typ till högst l procent. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att upphäva lagen (l984:405) omstämpelskatt på aktier.
mot · GF02Sk653 · 1992-01-27 00:00:00 — De svenska länsmuseerna har en synnerligen viktig roll ilänens kulturliv. Barn- och ungdomskultur,kulturmiljövård, miljövård, konstbildning m.m. ärbetydelsefulla verksamhetsinriktningar.Att verksamheten är allmänt uppskattad har, inte minst,understrukits av att det statliga stödet höjts under senare år.Som en följd av den stora skatteomläggningen harlänsmuseerna emellertid drabbats av momsplikt som, i endel fall, leder till att så gott som hela bidragshöjningen gårtillbaka till staten i form av moms. Detta kan rimligen inteha varit avsikten.Museiverksamhet är i mervärdeskattelagen undantagenfrån momsplikt. Följaktligen finns heller ingen avdragsrättför den moms som belastar själva museiverksamheten.Momskostnader som uppstår gäller revisionstjänster,resor, teletjänster, fastighetsskötsel m.m. samt ävenfjärrvärme, renhållning, energi och vatten. Sammantagetblir det fråga om avsevärda belopp.En grundorsak till att länsmuseerna drabbas på det sättsom redovisats är att de vanligen är organiserade somstiftelser, vilket ansetts vara den lämpligaste formen församhällsägda kulturinstitutioner. Som stiftelser har de inte,som deras huvudmän kommuner och landsting, rätt att lyftaav moms.Länsmuseerna får till sin verksamhet ekonomiskt bidragfrån stat, landstingskommun eller kommun. Omintentionerna med samhällsstödet skall kunna uppfyllas, ärdet rimligt att museerna omfattas av samma skattereglersom gäller för verksamhet. Detta bör regeringenpröva positivt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att länsmuseerna bör omfattas avsamma skatteregler som gäller för verksamhet.
mot · GF02Sk654 · 1992-01-27 00:00:00 — är tryckningskostnaderna fördoktorsavhandlingar momsbelagda.Detta innebär dryga kostnader för doktoranden. Inteminst inom konstvetenskap, men även inom ämnen somarkeologi, etnologi och litteraturvetenskap. Omfattningenav dessa avhandlingar är vetenskapligt motiverad då det rörsig om redovisning av en större undersökning och eneventuell nedskärning på bildsidan skulle kräva en längretext.Med en tryckningskostnad på . vilket motsvarar den summa som är universitetetsbidrag. I gengäld fordrar Universitetsbiblioteket 325gratisexemplar, den s.k. ''pliktupplagan''.Summan . har inte förändrats /87,trots att tryckningskostnaderna ökat drastiskt sedan dess.Det är ingen orimlig begäran att doktorsavhandlingar skallvara momsbefriade när det gäller tryckningskostnaden samtatt särskilt kostsamma avhandlingar får ett mer generösttryckningsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att tryckningskostnaderna fördoktorsavhandlingar skall momsbefrias.
mot · GF02Sk655 · 1992-01-27 00:00:00 — Miljöklassindelningen av nya fordon I bilaga till årets budgetpropositionslås det fast att miljöklasserna för tunga lastbilar äranpassade till nuvarande och kommande EG-krav.Det är inte sant. Endast gränsvärdena för miljöklasserna1 och 2 har anpassats till EG-direktiv /542/EEC. Förmiljöklass 3 skiljer sig t o m gränsvärdena, eftersom deskärpta gränsvärden EG /93 med något undantagär strängare än de inför 1993.I själva verket är de svenska emissionskraven unika isamtliga miljöklasser och saknar motstycke i EG-lagstiftningen med avseende på försämringsfaktorer vidcertifiering, hållbarhetskrav och röktäthetskrav.Principen att stimulera till ett tidigare införande av mermiljövänlig teknik genom skatterabatter är bra. Menbeslutet att straffbeskatta fordon som uppfyller deobligatoriska krav som gäller års modeller ärmycket olyckligt.Olyckliga tröskeleffekterStraffbeskattningen av miljöklass 3 kommer att leda tilltröskeleffekter som är direkt negativa för miljön. Dettagäller särskilt tunga fordon, där straffbeskattningen på upptill per fordon leder till att inköpentidigareläggs till modeller eller att äldre fordonfortsätter att brukas.De föreslagna miljöklasserna kommer inte att kunnakompensera de miljöförluster som skapas med accisen pånormalfordonen 1993, innan nästa EG-nivå införs.Nedanstående exempel visar de ackumulerademiljöeffekterna:Ex19941995199619971998 miljöförlustton NOx,accisklass 3 per år850850850850850miljövinstton NOx, klasserna 1och 2, per år240240240240240240240240240240240240240240240240240240240240240summa per år-610-370-130+110+350ackumulerad miljöeffekt-610-980-1110-1000-650För att undvika dessa kraftiga tröskeleffekter och för attharmonisera svenska miljökrav med EG:s, måstemiljöklasserna ändras enligt följande:EG-certifikatmåste utgöra tillräcklig grund för godkännande även iSverige.EG-certifikat som visar att fordonen uppfyllerEuro 2 måste utgöra tillräcklig grund för godkännandeenligt miljöklass 2 i Sverige.Ovanstående certifikatkompletterat med EG-certifikat som visar uppfylldabullerkrav enligt EG-norm måste utgöra tillräcklig grundför godkännande enligt miljöklass 1 i Sverige.Dessutom måste de ekonomiska styrmedlen utformas såatt äldre fordon också belastas med högre skatt för attundvika tröskeleffekter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöklassindelning av nyafordon.
mot · GF02Sk656 · 1992-01-27 00:00:00 — Att göra det lättare för folk att träffas och ha trevligtEnsamheten är förmodligen ett av vårt samhälles störstaproblem. av alla hushåll i är s.k.enpersonshushåll. För centrala är siffran . Vikänner inte siffran för hela landet men klart är ändå att enmycket stor del bor och lever ensamma.Samtidigt vet vi att det är mycket dyrt att gå pårestaurang. Dyrt att träffa andra.Lätt att skiljas -- svårt att råkasLösningen på sådana frågor ligger givetvis inte hos statoch myndigheter. I varje fall borde den inte ligga där. I vårtgenompolitiserade högskattesamhälle så ligger skuldentyvärr till stor del just hos överheten.Restaurangerna blir dyra därför att råvarorna är dyramen vissa råvaror är dyrare än nödvändigt. Sålundafördyrar restaurangmoms för restauranggäst utan att gestaten inkomstökningar (färre äter mindre) dels tvingasrestaurangerna att ta ut onödigt höga priser påalkoholhaltiga drycker.Tillvaron för både den som driver krogarna och den sombesöker dem görs onödigt krånglig och obekväm genomallsköns påhitt och regler. Alkohollagstiftningen behöverses igenom och moderniseras. Om den överhuvud tagetbehövs!En enkel åtgärd för att göra det ekonomiskt rimligt förs.k. vanligt folk att ta sig en öl eller ett glas vin på offentliglokal vore att helt enkelt låta krogarna få grossistrabatt vidköp från Systembolaget. På så sätt skulle man kunna uppnåett läge där det kostar ungefär lika mycket att dricka ute pålokal som hemma i ensamheten. Enligt vår uppfattningskulle alla må bättre av det. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning meduppgift att modernisera och kraftigt förenklaalkohollagstiftningen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Systembolaget bör ge sinastorkunder vederbörlig grossistrabatt,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om människors rätt att umgås utandiskriminerande höga kostnader.
mot · GF02Sk657 · 1992-01-27 00:00:00 — Indexreglerade priser på alkohol Alkoholskadorna är ett av våra stora folkhälsoproblemoch medför omfattande sociala problem. Alkoholen ärbidragande orsak till 5 000--6 000 för tidiga dödsfall årligen.Närmare 500 000 svenskar är beroende av alkohol. Detfinns ett samband mellan den totala alkoholkonsumtionenoch alkoholskadorna. Höjs totalkonsumtionen utsätts flermänniskor för en riskabel alkoholdos. Svenskalkoholpolitik måste inriktas på att minskatotalkonsumtionen av alkohol.Prisinstrumentet är ett av de mest effektivaalkoholpolitiska styrmedlen. Tråkigt nog är kraftigaprisökningar tillfälligt starkt konsumtionsdrivande. Införprishöjningarna, som får stor publicitet, görs stora inköpoch när varorna väl är hemma ökar konsumtionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om påvilken nivå alkoholpriserna bör ligga för att prisbilden skallbidra till minskad konsumtion,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att priserna på alkoholdryckerbör indexregleras och regleras kvartalsvis i enlighet medkonsumentprisindex utveckling.
mot · GF02Sk658 · 1992-01-27 00:00:00 — Mervärdeskatt på fartyg och flygplan m.m. I samband med skatteomläggningen från och med den 1januari 1991 upphävdes undantaget från momsskattepliktför fartyg och luftfartyg m.m.Detta har medfört att sjö- och lufttransporter drabbatsav stora olägenheter och kostnader som inte rimligen kanha varit avsedda.Skatteplikten medför att mervärdesskatt skall påförasbåde vid import och omsättning inom landet. För sammavara kan således moms komma att påföras vid fleratillfällen. Detta beror bland annat på att fartyg och flygplanav finansieringsskäl såväl köps som leasas, vilket kan skeomväxlande. Förutom värderingstekniska problemkommer varje omsättning att resultera i mycket storamervärdeskattebelopp som skall inbetalas till staten avsäljaren, varefter staten återbetalar samma belopp tillköparen. Det kan vid varje enskilt tillfälle handla om flera10-tals miljoner kronor.Då det gäller import, skall mervärdesskatten inbetalastill , varefter återbetalning sker frånskattemyndigheten.Systemet innebär en ren rundgång av pengar sominnebär en svår likviditetsbelastning för de företag somberörs och höga administrationskostnader för såvälföretagen som staten.Ofta finansieras fartyg och flygplan utomlands, eftersomdet handlar om mycket stora belopp. Vid operationellleasing kan mervärdesskatt komma att påföras leasing-hyrorna. En utländsk finansiär måste i dessa fallmomsregistreras i . Även i dessa fall blir det frågaom rundgång av pengar som saknar statsfinansiellt intresse.Det är ett krångligt system som dessutom kan uppfattas somtekniskt handelshinder och försvåra kapitalanskaffningenför svenska rederier och flygbolag.Systemet diskriminerar också svenska fartyg iinrikestrafik jämfört med utländska. Utländska fartyg medtillstånd att gå i svensk kustfart får temporär tullfrihet ochmervärdesskattas ej. Svenska fartyg belastas med 25 %mervärdesskatt. Detta kan också gälla efter ombyggnad avsvenska fartyg vid utländska varv. Eftersom inteckning ifartyget för att finansiera mervärdesskatten inte medges,innebär detta en orimlig likviditetssituation för fartygetsägare.Mervärdesbeskattning av fartyg är en för heltunik företeelse som inte förekommer någon annanstans ivärlden. Inflaggning av svenskägda fartyg motverkas.Också ifråga om luftfartyg liksom reservdelar förluftfartyg liksom simulatorer innebär reglerna endiskriminering och en konkurrensnackdel gentemotutländska flygbolag.Momsbeläggningen av fartyg och luftfartyg tillför inteden svenska statskassan några nettointäkter. Däremotmedför systemet en kostnadskrävande administration ochkonkurrensnackdelar för svenska rederier och flygbolag.En inte obetydlig, kostnadskrävande administration harockså fått byggas upp inom tull- och skatteförvaltningarna.Denna absurda och för svenska transportnäringarskadliga rundgång av skattemedel måste upphävas med detsnaraste. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mervärdesskatt på fartyg ochluftfartyg m.m.
mot · GF02Sk660 · 1992-01-27 00:00:00 — Skattefri handel på båtar och flyg har beslutat att handel med skattefriavaror skall upphöra fr.o.m. 1/1 1999. Det innebär att varorsom säljs under färje- och flygtrafik inom skallsäljas till det pris som då råder inom respektive land.Det innebär också att kommer att fortsättamed den s.k. tullfria handeln gentemot andra länder.För del medför beslutet att den skattefriahandeln ombord på båtar och flyg till och från EG-länderupphör 1999 om vi är EG-medlemmar. Det är mycketmöjligt att även övriga nordiska länder ingår i EG då ochalltså tillämpar samma regel.De skattefria spritinköpen på båt och flyg under resamellan västeuropeiska länder kommer alltså snart attförsvinna. Det finns därför anledning för attanpassa sig till denna situation och redan nu avskaffa denskattefria flyg- och färjehandeln.Ur nykterhetspolitisk synpunkt vore en sådan åtgärdpositiv. En genomförd undersökning, somBryggareföreningen låtit göra, visar att nära 9 miljoner literturistsprit inhandlas av svenskarna. Om skattefrihetenslopas, så skulle sannolikt alkoholinköpen vid resor minskaavsevärt.Ett sådant beslut vore även ett rättvist steg urkonkurrenssynpunkt. Den tullfria handeln innebär en illojalkonkurrens gentemot övriga företagare som bedriverhandel inom berörda branscher. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den skattefria handeln på båtaroch flyg.