mot · GF02Fi41 · 1992-05-11 00:00:00 — Ipraktiken kommer dock investeringarna i vägar ochjärnvägar att upprätthållas på en hög nivå ävenfortsättningsvis, eftersom flertalet av de stora projekt somnu startas kommer att nå sin kulmen byggnadsmässigt omtre till fem år.Under nästa budgetår bör enligt vår meningtidigareläggning av investeringar för 4 000 milj.kr. kunnagenomföras.Dessutom bör, såsom vi redovisat i tidigare motioner,medel avsättas för ett utökat underhåll av vägar ochjärnvägar över hela landet. Vi noterar att regeringen nuslutligen också insett detta och föreslagit att 2 200 milj. kr. tillförs anslaget L 3. Vi menar att anslagetbör tillföras 2 500 milj. kr. Beloppet bör fördelas så att 1 700 milj. kr. anslås för underhåll och reinvesteringarinom och att 800 milj. kr. anslås till förmotsvarande ändamål.Även inom vissa affärsverk finns angelägnainvesteringar planerade. Det gäller t.ex. fortsattupprustning av SJ:s stationer och standardförbättringar avflygplatsernas rullbanor. I bilaga 3 finns en förteckning översådana investeringar för över 2,5 miljarder kronor.Ytterligare finns att ta fram.Även SJ och luftfartsverket bör erbjudas att fåräntebidrag av AMS om man tidigarelägger planeradeinvesteringar. På så vis kan investeringar för 1 500 milj. kr.genomföras under nästa budgetår utöver tidigare planer.Kommunerna har ansvaret för gator ochvägar, motsvarande ett värde i storleksordningen 150miljarder kronor. Det är både god samhällsekonomi ochkommunalekonomi att underhålla gatu- och vägnätet.Enligt en undersökning som gjorts av Kommunförbundetfinns det möjlighet att tidigarelägga projekt för nästan 6miljarder kronor om tillräckliga medel anslås. Främst är detbeläggningar, broar, belysning och trafiksignaler sombehöver underhåll. Behovet av åtgärder varierar betydligtmellan olika kommuner. Enligt bedömningar behöverframför allt det gatunät som anlades i samband med''miljonprogrammet'' nu börja underhållas i storomfattning.Beläggningsunderhållet bör ökas ,brounderhållet fördubblas och belysning och trafiksignalerrepareras för drygt en halv miljard det närmaste årtiondet.Exempel på åtgärder inom detta område finnsförtecknade kommun för kommun i bilaga 1.Vi föreslår att kommunerna får räntebidrag om detidigarelägger planerade underhållsinvesteringar. Medelanvisas till AMS. På så vis kan investeringar för 1 500milj.kr. genomföras under nästa budgetår utöver tidigareplaner.Inom ramen för trafikverkens planeringsprocessinventeras och analyseras ett stort antal tänkbarainvesteringsprojekt. Efter prövning fastställs trafikverkensinvesteringsplaner. Omfattningen av dessa avgörs av definansiella förutsättningarna. Detta innebär att ett stortantal angelägna projekt, till följd av att de inte kan betalas,inte kommer till stånd eller placeras in i planerna längrefram i tiden.De olika åtgärder som såväl den socialdemokratiska somden borgerliga regeringen önskat vidta för att ökainvesteringsvolymen har stött på patrull i olika avseenden.Ett problem har varit att identifiera och prioritera blandangelägna investeringsprojekt som skulle kunna kommaigång om nya medel tillförs.Vi anser att detta problem kan undanröjas omtrafikverken för de olika investeringsanslagen har enframförhållning i form av en ''beredskapsbank'' sommotsvarar av ordinarie investeringsvolym.Framförhållningen skulle bestå i att dessa projekt urplansynpunkt har sådan status att de kan påbörjas fysiskt tremånader efter det att beslut fattats om att nya medel tillförsanslaget. Verken bör inom ramen för de besparingar somsker kunna utnyttja en del av dessa för att upparbeta ensådan ''beredskapsbank''.I mitten av 1980-talet fattades ett strategiskt beslut omatt anpassa stora delar av järnvägsnätet för ett svensktsnabbtåg. Detta samarbete mellan staten och industrinleder nu till att SJ tar marknadsandelar från flyget och attsnabbtåget med stort intresse studeras av internationellaköpare som ett lämpligt alternativ vid uppgradering avpersontrafiken.Nu sker ytterligare en nysatsning på svensk järnväg, tillgagn för miljö och tillväxt. Den visar på en positivinställning till järnvägen från statens sida. Regering ochriksdag har radikalt ökat anslagen tilljärnvägsinvesteringarna.Dessa signaler har tydligen inte nått den del avsvenskbaserad industri som förser järnvägssektorn medsåväl investeringsmaterial som rullande materiel. Flerastora enheter inom såväl stålindustrin somverkstadsindustrin har eller planerar att sluta medtillverkning av järnvägsprodukter.Det är fortfarande osäkert hur länge tillverkningen avs.k. långa produkter, däribland järnvägsräls, vid OvakoProfils anläggning i kommer att fortsätta.ABB Traction, som och börjanav köpt upp i stort sett alla företag som tillverkarrälsfordon i , har lagt ner sista kvarvarandetillverkning av godsvagnar i . Inom samma koncernpågår också en omstrukturering som kommer att innebäraatt man avvecklar tillverkningen av järnvägsutrustning iÖrnsköldsvik och i praktiken därmed inte kommer atttillverka förortståg, tunnelbanetåg och liknande i Sverige.Vi menar att regeringen bör ta initiativ tillöverläggningar med de företag som producerar material förjärnvägstrafiken här i landet. Syftet bör vara att säkratillverkningen av järnvägsprodukter samt samordnaresurser för att utveckla ny teknik och nya fordon för såvälgods- som passagerartrafiken.Sammanfattningsvis innebär våra förslagföljande:All kraft måste sättas in för att få igång ochsnabbt fullfölja de stora strategiska investeringarna.Väg-och järnvägsinvesteringar för 4 000 milj.kr. börtidigareläggas och genomföras under nästa budgetår, 9 000milj.kr. under två år.SJ och luftfartsverket börtidigarelägga och genomföra investeringar för 1 500 milj.kr.under nästa budgetår, 3 000 milj.kr. under två år.Kommunerna bör stimuleras att tidigarelägga ochgenomföra investeringar i gator och vägar för 1 500 milj.kr.under nästa budgetår, 4 000 milj.kr. under två år.2 500milj.kr. extra anslås till och förunderhåll av vägar och järnvägar över hela landet.Luftfartsverket och bör ges i uppdrag att bilda ettgemensamt bolag med uppgift att projektera, låta bygga ochdriva järnvägen mellan och skall för presentera en likviditetsplanför anslaget L 1 Investeringar i trafikens infrastruktur, för deåtaganden, direkta och indirekta, som finns.Trafikverken bör åläggas att hålla en ''beredskapsbank''med investeringar motsvarande av ordinarie investeringsanslag.Regeringen bör tainitiativ till överläggningar med industrin för att samordnade resurser som finns för att utveckla ny teknik och nyafordon för såväl gods som passagerartrafik på järnväg.4. ByggandeBakgrundInom bygg- och anläggningsverksamheten harsysselsättningsläget försämrats dramatiskt. Antaletmedlemmar i byggnadsarbetarnas a-kassa ökade kraftigtunder perioden --1991, från ca 105 000 till ca 120 000. Imars var av byggnadsarbetarna arbetslösa, ellerdrygt 22 000 personer. Arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna är alltså nu högre än det antal som komin i branschen under högkonjunkturåren. Inom träindustrin ärarbetslösheten snart , bland arkitekter 15 %.Det totala byggandet svarar för drygt hälften av landetssamlade investeringar.Det är ett samhällsekonomiskt intresse attbyggproduktionen blir så jämn som möjligt. Tväraomställningar med stora neddragningar i byggnadsindustrinkan leda till att produktionskapacitet slås ut, som i ett längretidsperspektiv behövs. Det kommer då att föra med sigstora kostnader att på nytt bygga upp motsvarandekapacitet.Tabell 6 nedan visar byggnadsinvesteringarna i procentav BNP 1980--1991. Av tabellen framgår attbyggnadsinvesteringarna totalt varierar mellan 1980ned till 1983. uppgick de till av BNP.Tabellen visar också att under 7 av de 12 åren var det s.k.övrigt byggande större än nyproduktionen av bostäder.Åren 1980, 1981, 1982 och 1991 var produktionen avbostäder högre än övrigt byggande.hTabell 6 Byggnadsinvesteringar i miljarder kronor ochprocent av BNP 1980--1991 (priser)ÅrBostäderSamhällslokalerNäringslivetNybyggnadOmbyggnadKontorslokalerIndustrierMkr% avBNPMkr% avBNPMkr% avBNPMkr% avBNPMkr% avBNP 198027 9003,537 7400,9815 3321,943 9140,496 3910,81198125 0783,178 8311,1215 7401,992 7840,355 0750,64198222 8542,8610 4081,3014 8921,863 3160,413 7920,47198320 6192,5312 1621,4914 2781,753 5740,443 4400,42198417 9192,1217 1442,0213 7861,633 6810,434 9840,59198515 9131,8419 2982,2313 0641,514 2750,495 7860,67198614 0461,5919 9542,2512 3841,406 0660,696 7080,76198717 5921,9320 4472,2511 6381,287 3070,807 5080,82198824 6772,6517 6401,9012 3201,327 3220,797 1980,77198928 7043,0115 2531,6013 1301,388 3990,887 4250,78199032 0283,3413 2671,3812 4741,307 5590,796 5520,68199133 2583,4913 5321,4210 4781,106 1980,655 3070,56Vår syn på sakenSocialdemokratins mål med bostadspolitiken är allas rätttill en god bostad till skäligt pris. Detta kräver att statenfinansiellt stöder bostadsbyggandet för att garantera entillräckligt hög nyproduktion och en önskvärd sanering ochombyggnad av äldre bostadshus. I en särskild motionredovisar vi vår syn på bostadsfinansieringen.I ett internationellt perspektiv har en myckethög bostadsstandard, även boendekostnaderna är måttliga.Men är inte färdigbyggt.Antalet tomma lägenheter, ca 26 000 (avantalet permanentbostäder), är en följd dels av att vissaorter drabbats av hög arbetslöshet och därmed minskadefterfrågan, dels av att priserna i nyproduktionen är myckethöga. 1980-talets tomma lägenheter fanns imiljonprogrammets områden. 1985 fanns ca 40 000 tommalägenher, 1987 var överskottet borta.För att klara ett berättigat behov av omflyttning behöverca av lägenheterna vara lediga för inflyttning.Boverket bedömer att det behövs 35 000--40 000nyproducerade bostäder . Prognosenutgår från att minskningen av hushållsstorleken upphör,men att familjer fortsätter att splittras, att invandringenligger på ungefär dagens nivå, att antalet äldre ökar och attca 400 000 personer bor hemma hos föräldrarna.Avgångna lägenheter behöver ersättas med ca 10 000 perår. Kommunerna beräknas ta emot ca 15 000flyktingar. finns ca 13 500 flyktinghushåll som saknarbostad med eget kontrakt. Åldersgruppen över 80 årkommer att växa till ca en halv miljon . För dessabehövs ca 100 000 särskilt anpassade bostäder under l990-talet. För att klara behovet av bostäder för ungdomarbehövs ca 10 000 bostäder per år.Boverket beräknade i sin anslagsframställning /93 att antalet påbörjade lägenheter 1992skulle bli ca 53 000 och 47 000.Det försämrade konjunkturläget gjorde att inovember justerade ner sina siffor enligt alternativ 1. Ialternativ 2 väger dessutom in effekterna avkraftigt försämrade finansieringsvillkor och/eller osäkerhetom de framtida villkoren. Alternativen framgår av tabell 7.hTabell 7NyproduktionOmbyggnadÅrAlt 1Alt 2Alt 1Alt 2 199153 00053 00021 00021 000199242 00035 00023 00020 000199335 00025 00025 00014 000Regeringens nya byggpolitik skakade om byggbranschenordentligt. Detta medförde att prognoserna för antaletpåbörjade lägenheter sjönk dramatiskt till ca 35 000 nyalägenheter 1992 och 25 000 . har i senareprognoser angett igångsättningen till ca 40 000 lägenheterför 1992 och till 30 000--35 000 lägenheter 1993.Boverkets prognoser anses av andra myndigheter ochbranschföreträdare vara alltför optimistiska. Vårgenomgång av den aktuella situationen i kommunerna visaratt igångsättningen av nya bostäder 1992 kommer att uppgåtill ca 35 000 lägenheter och till ca 20 000lägenheter. Om regeringens förslag till nyttbostadsfinansieringssystem genomförs, kommerbostadsbyggandet att sjunka ytterligare.Enligt folk- och bostadsräkningen 1990 finns ca 4miljoner permanentbostäder, varav cirka hälften är byggdaföre . har ca 500 000 byggts om ochmoderniserats. Mycket återstår alltså att göra.Under åren 1960--1975 producerades drygt 800 000lägenheter i flerfamiljshus. Många av dessa lägenheter bärmiljonprogrammets negativa förtecken både vad gällermaterialval och tekniska lösningar. Eftersomombyggnaderna begränsades åren 1988--1990 som ett led ibekämpningen av överhettningen på byggmarknaden, finnsett eftersatt ombyggnadsbehov.Boverket bedömer att mellan 35 000 och 50 000lägenheter kommer att börja byggas om samtmellan 25 000 och 35 000 lägenheter under 1993.När det gäller det kommunala lokalbeståndet redovisarKommunförbundet i en rapport att kostnaden föratt åtgärda eftersatt underhåll i detta beräknas uppgå till330--430 milj.kr. under en tioårsperiod.Våra förslagFör att minska arbetslösheten och utnyttja dagensrelativt lägre byggkostnader bör angelägna ny- ochombyggnader samt upprustningsåtgärder genomföras nu.För att nå nybyggnadsbehovet krävs en igångsättning avytterligare ca 5 000 nya lägenheter 1992 och 10 000--20 000 1993. Detta förutsätter att staten medverkari ett finansieringssystem som omfördelar kostnaderna itiden och mellan årgångarna. Dessutom krävs attinvesteringsbidraget höjs till , att kostnader förparkeringsanläggningar skall ingå i låneunderlaget, attbegränsningen för räntebidragen för ny- och ombyggnad påtotalt inte genomförs, att ävenallmännyttiga företag ges möjligheter att upprätta fonderför att finansiera tomma lägenheter.För att klara ombyggnadsbehovet av ca 500 000 lägenheter behöverombyggnadstakten ökas. Då krävs att möjligheter förtilläggsbelåning finns och att ramen för tilläggslån förombyggnad ökas med 250 milj.kr., att ramen för fondenför fukt- och mögelskador ökas med 50 milj.kr.När det gäller statliga investeringar harbyggnadsstyrelsen inventerat möjligheterna atttidigarelägga olika bygginvesteringar. Inventeringen somfinns redovisad i Bilaga 4 upptar investeringar om drygt 4,3miljarder kronor. Till detta kan läggas närmare 500 milj.kr.i extra underhållsinsatser och handikappanpassning av vissafastigheter.Regeringen har föreslagit att undernästa budgetår får tidigarelägga investeringar om 1 000 milj.kr. Vi föreslår att det beloppet utökas till 1 500 milj.kr. och under budgetåret därpå till 3 miljarderkronor, det vill säga totalt på två år.Staten bör tillföra AMS medel för att täcka räntekostnaderför den upplåning måste göra för atttidigarelägga dessa arbeten. Styrelsen återbetalar lånengenom ordinarie anslag/intäkter.Vid årsskiftet 1991/92 fanns ca 170 ansökningaravseende nybyggnad, ombyggnad ochhandikappanpassning av allmänna samlingslokaler till enkostnad av ca 900 milj.kr. Samlingslokalprojekt är lämpligaatt genomföra i tider med vikande konjunkturer påbyggsektorn. Projekten kan ofta starta med kort varsel.Ramarna för bidrag till samlingslokaler bör öka med 50milj.kr. utöver regeringens förslag.Inom kulturområdet finns det många viktigabyggnadsprojekt som bör kunna förverkligas. I detidigareläggningar som kan ske inom byggnadsstyrelsenfinns bl.a. ett modernt museum i och nyaförvaringslokaler vid riksmuseet.Därutöver vill vi uppnå investeringar för ytterligare 280milj.kr. runt om i landet. Kostnaden för det senare blir 65milj.kr. mer än de 100 milj.kr. Vianser även att bör bestämma inriktningen avinvesteringarna på kulturområdet, för att garantera attolika angelägna behov runt om i landet kan tillgodoses.Projekten redovisas i Bilaga 5. I detta sammanhang börbetonas betydelsen av en ''kulturell infrastruktur'' för attuppnå en balanserad regional utveckling och för att lockafram framtidstro och nya initiativ.Våra förslag inom kulturområdet presenteras utförligarei en särskild motion.När det gäller kommunala investeringar har visocialdemokrater som tidigare nämnts gjort en omfattandedammsugning av byggnadsprojekt som kan komma igångutan fördröjning. I bilaga 1 redovisas angelägnakommunala investerings- och upprustningsprojekt i enomätbar storleksordning. Projekten redovisarnybyggnadsbehov, men främst upprustnings- ochreinvesteringsbehov vad gäller skolor, va-anläggningar,vård- och förvaltningsbyggnader. Många av projekten kanbetraktas som mindre åtgärder, vilka kräver måttligaekonomiska insatser, som de är arbetsintensiva.För en del projekt har kostnaderna angivits, för andra inte.Det är angeläget att ge kommunerna ekonomiskaincitament att starta en del av dessa projekt. Vi föreslårdärför följande.Stödet om 300 milj.kr. för upprustningav skolor införs på nytt.Ett räntebidrag utgår tillkommunerna för deras kapitalkostnader under högst ,om man tidigarelägger kommunala nyinvesteringar.Kostnaden för nästa budgetår uppskattas till 210 milj.kr.AMS får bättre möjlighet att såsom beredskapsarbetestödja kommunala ROT-projekt. Kostnaden för nästabudgetår beräknas till 1 650 milj.kr.Dessa förslag ger förutsättningar för ökade kommunalainvesteringar om ca 12 miljarderkronor, varav ca under nästa budgetår.5. Utbildning och kompetensutvecklingBakgrundDet svenska näringslivet befinner sig i en omfattandestrukturomvandling förorsakad av skärpt internationellkonkurrens. Vårt deltagande i det västeuropeiskaintegrationsarbetet ställer nya och bestämda krav påsamhällets ekonomisk-politiska styrmedel. Insatser inomutbildningsområdet kommer av dessa skäl att få en avsevärtökad betydelse. Trots att vi gjort storasatsningar inom utbildningsområdet finns tecken som tyderpå att arbetskraftens kompetens inte höjts i samma gradsom viktiga konkurrentländer uppnått.Även om det är mycket svårt att göra rättvisandeinternationella jämförelser vore det fel att bortse ifrån denOECD-statistik som visar att andelen av arbetskraften medminst gymnasieskola eller motsvarande 1987 iSverige var påtagligt lägre än i , och USA.När det gäller andelarna av arbetskraften medhögskoleutbildning om hade ensämre situation än , och . Detfinns därför anledning att genom olika typer avutbildningssatsningar bidra till att förstärka kompetenseninom näringslivet.Vår syn på sakenDen nuvarande lågkonjunkturen måste utnyttjas för attgenomföra kompetenshöjande utbildningsinsatser både inäringslivet och i den gemensamma sektorn.Det var ett stort misstag av regeringen att inte påbörjagenomförandet av gymnasiereformen. Vi socialdemokrateranser att reformeringen av gymnasieskolan borde ha inlettsden såsom hade beslutat.I dag går ca 26 000 ungdomar i åldern 18--medhögst 2-årig gymnasieskola arbetslösa. Om en dryg månadavslutar ca 40 000 ungdomar en tvåårig gymnasieutbildning.Inom kort kommer alla gymnasieutbildningar som är 2-åriga att bli 3-åriga enligt beslutet . Denkvalitetsförstärkning och ytterligare kunskaper som ligger idetta har naturligtvis också de ungdomar som går 2-årigutbildning behov av. Det kan både gälla allmänna ämnenoch kompletterande yrkesutbildning.Av svaren på den sysselsättnings- och utbildningsenkätsom vi socialdemokrater tillsänt våra politiska och fackligaföreträdare i landets kommuner framgår att det finns enutomordentligt stark uppslutning för vårt krav att erbjudaovan nämnda ungdomar ett tredje utbildningsår. Vi villsärskilt understryka betydelsen av att uppmärksamma deunga kvinnornas behov av utbildning. I det sammanhangetär de landstingskommunala utbildningarna inomvårdsektorn av stor betydelse.Regeringens förslag till stora besparingar på denkommunala vuxenutbildningen kan inte försvaras ochunderkändes delvis av . Om riksdagsmajoritetensnuvarande uppfattning blir beslut /93,innebär detta att ''komvux-anslaget'' reduceras med 150milj.kr. i förhållande till nuvarande nivå.Av våra rapporter från kommunerna framgår att denkommunala vuxenutbildningen allmänt värderas myckethögt och att man mycket bestämt motsätter sig besparingarinom detta område, i synnerhet i en lågkonjunktur som nu.Vår vilja att slå vakt om komvux har också ett starkt stödfrån AMS som i sin anslagsframställning pläderar för att ''fåtill stånd en så stor utbildningsvolym som möjligt inom denkommunala vuxenutbildningen''.Kommunerna har i skollagen ålagts att erbjudagrundläggande vuxenutbildning till de kommuninnevånaresom inte har en utbildning som motsvarar vad som normaltuppnås i . Det innebär att besparingar endastkan ske på de gymnasiala utbildningarna ochyrkesutbildningarna. Genom att 2 av 3 studerande ärkvinnor drabbar besparingarna i första hand derasmöjlighet att komplettera sin utbildning och stärka sinställning på arbetsmarknaden. I dagens konjunkturläge äralternativet för många komvux-studerande arbetslöshet.Den kommunala vuxenutbildningen spelar även urregionalpolitisk synvinkel en mycket betydelsefull roll.Många personers bundenhet till en viss ort gör att komvuxrepresenterar den enda möjligheten till höjd kompetens.Rekryteringen till högskolan bl.a. tilllärarutbildningarna försvåras om komvux verksamhet skärsned. Stora grupper invandrare har skaffat sig en godutbildning i de länder varifrån de kommer. De får genomden kommunala vuxenutbildningen möjlighet att skaffa sigen kompletterande utbildning så att de kan utnyttja sin fullakompetens till glädje både för sig själva och vårt samhälle.Invandrarnas möjligheter försämras genom besparingarna.I vissa kommuner försvåras situationen ytterligare genomkommunala nedskärningar.Kommunal vuxenutbildning är dessutom en församhället relativt billig utbildningsform. I många fall får devuxna studerande hålla till godo med lokaler och utrustningav lägre standard än de unga. Dessutom har de vuxna kravpå sig att klara sina studier på en lärarledd undervisningstidsom endast är hälften av vad ungdomarna får.Regeringens tidigare besparingar var felaktiga äveninom folkbildningens område. Av svaren på vår enkät tillkommuner och landsting framgår att studieförbund ochfolkhögskolor drabbats i stor omfattning genom regeringensbesparingar på anslaget till folkbildningen. Deras situationhar ytterligare förvärrats av minskade kommunala bidrag,regeringens reduktion av korttidsstudiestöden ochindragning av bidragen till fackliga studier.Folkhögskolor och studieförbund är genom sinaspeciella pedagogiska erfarenheter ett framgångsriktkomplement till samhällets övriga utbildninganordnare. Dehar också mycket goda möjligheter att anpassautbildningens innehåll till de behov och intressen som finnsbland de studerande.Ett av många goda exempel på viktigautbildningsinsatser inom detta område är ABF-skolan. Detär en sammanhållen baskunskapsutbildning på 240 timmarsom många korttidsutbildade sökt sig till. Det finns ca325 ABF-skolor med ca 4 000 deltagare. Det är en stor efterfrågan ochutbildningen kan expandera ytterligare.Våra förslagMot den här bakgrunden föreslår vi ett samlat programför att öka utbildningsinsatserna och stärka de anställdaskompetens. * Så många ungdomar som möjligt med bara tvååriggymnasieskola bör erbjudas ''det tredje året'', medallmänna ämnen som kärna samt yrkesinriktade studier.Kursplaner för ett tredje år finns framtagna av skolverket.Vi bedömer att det är möjligt för kommuner och landstingatt anordna minst 10 000 platser. Vi anslår för detta 300milj.kr. samt studiehjälp för 80 milj.kr. Om det visar sig attdet går att anordna fler platser bör regeringen bemyndigasatt öka insatserna i enlighet med detta. * Vi föreslår vidare att den kommunalavuxenutbildningen /93 tillförs sammabelopp som under innevarande budgetår, dvs 150 milj.kr.mer än vad regeringen vill satsa. Vi bedömer att ca 10 000fler personer därmed skulle kunna få den kommunalavuxenutbildning de efterfrågar. * Vi anser också att 200 milj.kr. skall anvisas tillfolkbildningen såsom en engångsinsats under nästabudgetår till insatser för arbetslösa eller sådana som riskerararbetslöshet. Detta skulle innebära att folkhögskolor ochstudieförbund kan ge mer än 5 000 personer en utbildningmotsvarande ett studieår på folkhögskola. * Vi föreslår även att regeringen ges i uppdrag attutarbeta och genomföra ett program för en bredspråkutbildning (främst engelska) för de arbetslösa, de somriskerar bli arbetslösa eller som en del i systemet medutbildningsvikariat. Vi avsätter 70 milj.kr. för ca 10 000deltagare. * En viktig förutsättning för många vuxna att kunnastudera är tillgången till studiestöd. Vi anser att 330 milj.kr.ytterligare bör anslås för detta ändamål. Dessa medel börfördelas på följande sätt för att i rådande konjunkturläge fåstörst effekt.