mot · GF02Ju709 · 1992-01-27 00:00:00 — Den allmänna rättshjälpen har mer eller mindreavskaffats vid angelägenhet rörande bodelning. Villkor haruppställts, som i de flesta fall har avskaffat stödet till densvagare parten i detta avseende.Det höga skattetrycket och missgynnandet av ägandet ivårt land har gjort det jämförelsevis svårt att bygga upp enekonomisk trygghet, en buffert för kriser. Ändå är det somskall delas väsentligt för den som skall starta på nytt efterett havererat äktenskap. Det är dyrt att sätta bo.Effekten är att många kvinnor fråntagits denekonomiska möjligheten att kämpa för sin rätt. Mannendrabbas mer sällan av lagstiftningen, eftersom han i flertaletfall får sitt ägande skyddat mot rättsprövning genomnuvarande lagstiftning.Argumentationen att staten inte skall låna ut medel ellerbidra till att förhållandena mellan makar regleras på ettnågorlunda rättvist sätt synes synnerligen haltande. Skalldet faktum att människor är makar förhindra att statenmedverkar till en lagenlig reglering av medborgarnasekonomiska förhållanden? Det är en klar diskriminering avfamiljen och äktenskapet. Staten bidrar till att reglera deekonomiska förhållandena mellan andra individer. Oavsettvilken sorts egendom det gäller, och oavsettkontrahenternas hudfärg, ras, kön eller civilstånd bör statenha samma ansvar gentemot alla människor utandiskriminering.Det handlar här ofta om kvinnor som inte har någraandra möjligheter att finansiera ett rättsligt ombud ängenom allmän rättshjälp. Vid de beslut om ändringar avrättshjälpslagen som vidtagits har den fattigare makensspeciella ekonomiska problem vid bodelning negligerats,trots att äktenskapsrättsjurister i pressen belystsvårigheterna. Om staten inte ens är beredd att låna utmedel för senare återbetalning, för att nå rättvisa i dessafall, förefaller det som om staten inte bedömer det såangeläget att de drabbade grupperna får rättvisaförhållanden.Kriterierna för allmän rättshjälp bör sättas så att densom vill få sin sak rättsligt prövad skall ha möjlighet att fådet. Inte minst viktigt är det när det handlar om större delenav den aktiva tiden i livet, tid som svårligen kan tas igen. Imånga fall har dessa kvinnor använt sin kraft till arbete ihem och familj. Det leder till ny arbetskraft, ett arbete somsamhället därmed tillgodogör sig.Översynen av rättshjälpslagen (RHL), bör leda till attmöjligheten åter öppnas att vid bodelning i samband medskilsmässa få ett temporärt ekonomiskt stöd i form avrättshjälp.I framtiden borde tillfälligt ekonomiskt stöd frånstat/kommun (som exempelvis rättshjälp, socialbidrag,bosättningsbidrag med mera) oftare ges i form av lån.Makar med bodelningsproblem bör inte ha sämre möjlighetatt få rättshjälp än andra med juridiska problem. Enförbättring som inte leder till samma rättigheter för makar,det vill säga fortsatt diskriminering, om än i lindrigare form,skulle vara otillräckligt. Makar bör helt inbegripas i RHL,varför 8 § 1 st, pkt 7, RHL, som stadgar särskilda skäl medhänsyn till boets beskaffenhet och makarnas personligaförhållanden, bör upphävas. Denna inskränkningomöjliggör rättshjälp vid bodelning utom i undantagsfall.Personer som saknar hemförsäkring eller rättsskydddrabbas särskilt. Paragraf 8, punkt 7 RHL bör snarastavskaffas.Enligt betänkande (1990/91:JuU27) hävdarjustitiedepartementet att antalet rättshjälpsansökningaravseende bodelning efter äktenskapsskillnad skulle ha ökatefter . Denna ökning tycks vara synnerligenbegränsad, för begränsad, att döma av de advokater somhandlägger ärendena. Ett stort antal familjerättsadvokaterhar i olika sammanhang framfört stark kritik mot rådandeförhållanden.För att ta ett exempel anför Föreningen vidSveriges allmänna advokatbyråer i brev daterat 910830:Enligt 20§ rättshjälpslagen får i ärende om bodelning, som inteavser , biträde inte förordnas. Enligt 8§ p 7 får allmän rättshjälp inte beviljas i angelägenhetrörande bodelning, om det inte med hänsyn till boetsbeskaffenhet och makarnas eller sambornas personligaförhållanden finns särskilda skäl för rättshjälp. Om ändårättshjälp beviljats så betalar staten jml 9§ kostnad för bodelningsförrättare som har förordnats avdomstol att verkställa bodelning med anledning aväktenskapsskillnad eller att verkställa bodelning mellansambor som förrättas av annan anledning än att ena sambonhar avlidit.Tingsrätten skall tillfråga den blivandebodelningsförrättaren om han är villig att åta sig uppdragetoch denne har då rätt att kräva förskott på sitt arvode somförutsättning för att anta uppdraget. Om han då förordnashar han inte skyldighet att utföra något arbete innanbetalning sker. Det är snarare undantag än regel atträttshjälp beviljas. Part som begärt bodelning och saknarmedel att betala är i denna situation rättslös.När kan då denna situation uppstå? Varken när det finnstillräckliga tillgångar i ett bo dvs när det sammanlagdavärdet av makarnas andelar efter det att skulderna betalatsger ett överskott av viss betydenhet eller när boet inte kanantas visa en positiv behållning av den storleken, men därskuldteckning ska ske med stora belopp, kommer rättshjälpatt beviljas. Rättshjälpslagen behandlar makarnastillgångar och skulder som en sammanhållen enhet. Ipraktiken är situationen en annan. Före bodelningen ägermake endast förfoga över sina tillgångar. Den make sominte har tillgångar -- kanske inte ens en inkomst, som ärfallet med hemmafruar -- har inga medel att betalabodelningsförrättaren med. Den make som har tillgångarkan vägra att medverka frivilligt till bodelningen alternativtmedverka men anlita ett eget ombud. I sistnämnda situationuppkommer också ett ojämlikt förhållande.Om man tog bort begränsningen i 8§ och kompletterade rättshjälpslagen med enåterbetalningsskyldighet för rättshjälpstagaren skullestatens kostnader för rättshjälpen reduceras till ett tillfälligtlån till rättshjälpstagaren.Enbart en tvist om bostaden har inte ansetts utgöratillräckliga skäl för att bevilja rättshjälp. Att misshandladekvinnor ofta befinner sig i en rättslös situation har belysts ipressen. Det är vanligt att de har den dubbla belastningenav att också sakna egna tillgångar. Även om boet är litet tex bara vanligt bohag är det viktigt att kvinnan får behållasin rättmätiga del och givetvis bostaden -- tryggheten. Omhon inte får rättshjälp skulle lagstiftaren därmed medverkatill att ställa sig på misshandlarens sida. En icke acceptabelkonsekvens. Situationen är naturligtvis densamma även omdet finns avsevärda tillgångar, men de är samlade endast hosden ene maken.I SOU 1984:66, Den allmänna rättshjälpen, har på sidan91 understrukits att det finns ett behov av rättshjälp i bonav enklare beskaffenhet just i en situation som beskrivitsovan. Vid en hearing på våren 1990framkom det emellertid klart att rättshjälp beviljats sårestriktivt att även dessa fall mestadels blivit utan. Antaletfall var ytterst få. Den kran som skulle vridas åt hade nästanhelt slutat droppa.Den bodelningsförrättare som glömmer begära förskottär skyldig att dels utföra sitt arbete utan ersättning till dessärendet är avslutat, dels i vissa fall t ex vid värdering betalavärderingsmannen ur egen ficka. Även denna situation ärfullkomligt orimlig eftersom den innebär krav på prestationutan betalning eller en framtida osäker betalning.Vid möte med ordföranden för Föreningen vidSveriges allmänna advokatbyråer i september 1991underströks rådande missförhållanden ytterligare, bl aanfördes att rättshjälpen endast skulle fungera som ettförskott i de fall boet kan betala och attåterbetalningsskyldigheten till statsverket kan ske viabodelningsförrättaren. Denna typ av rättshjälpslån skullebli aktuell endast i fall där boet har tillgångar att bestridarättshjälpskostnaderna. Den materiella rättvisan skulle ökapåtagligt i jämförelse med de försumbara merkostnaderna,enligt ordföranden som verkar vid allmänna advokatbyrån iGöteborg, och som också ansåg att det fanns anledning attsnarast rätta till missförhållandena på detta område.Det synes vara en allmän humanitär självklarhet i deflesta europeiska länders lagstiftning att ge dennamöjlighet. Rättshjälp vid bodelning finns till exempel iBelgien, , , , ochEngland. I finns denna service genom samarbetemellan de juridiska fakulteterna och advokatbyråerna. Detfinns inget skäl att , som berömmer sig så av enjämställd lagstiftning, skall fortsätta att vara underutvecklati detta avseende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i rättshjälpslagen att inskränkningen vad avserbodelning mellan makar avskaffas.