mot · GG02Jo2 · 1992-11-11 00:00:00 — med anledning av skr. 1992/93:13 Redogörelse med anledning av om miljö och utveckling -- UNCED undertecknade -- på i -- ett flertal överenskommelser om miljöoch utveckling. De viktigaste är Riodeklarationen sombehandlar de grundläggande principerna,klimatkonventionen, konventionen om biologisk mångfaldoch Agenda 21.Agenda 21 är ett handlingsprogram för hur samhället skautvecklas till ett hållbart samhälle. 21 står för nästaårhundrade. Det är med stöd av som enskildamedborgare i de olika länderna kan kräva förändringar isina länder eller kommuner.Besluten från -- inte minst -- är minst sagtomfattande. Om de kommer att uppfyllas, kommer vi att haen helt ny situation i världen. Den stora positivaförändringen är att vi nu har idéer och visioner om vilkenväg utvecklingen måste gå. Planerna har säkert sina fel ochkommer ständigt att förbättras och kompletteras, menhuvudinriktningen är klar -- människans samhälle och livstilmåste vara långsiktigt hållbara.Överförbrukningen och förstörelsen av jordens ändligaresurser måste upphöra. Fördelningen av de förnyelsebararesurserna måste ske mer solidariskt.Det är att vi har ont om tid -- en del hävdar att denegentligen redan är slut. T.ex. utrotar människan varje dagminst en annnan art. Därför måste vi agera snabbt innanförstörelsen gått så långt att den inte går att reparera.Sveriges ansvar och initiativSverige har som ett rikt och teknologiskt avancerat landett ansvar för att ta fram ny miljövänlig teknik. Vi har ocksåsom relativt stora miljöförorenare ett ansvar. per person 20 till 100 gånger mer luftföroreningar tillatmosfären än en invånare i ett u-land, trots de senasteårens miljöförbättringar. Det beror inte på u-världen attozonskiktet hotas eller att klimatet kanske kommer attförändras. Det beror på vårt bilåkande, våra elvärmdasommarstugor och vårt bruk av engångsmaterial.Vänsterpartiet betraktar arbetet med att påskynda ochuppfylla beslut som vägledande ochavgörande i utvecklingen av det svenska samhället. Vinoterar med tillfredsställelse att regeringen skriver:''Handlingsprogrammet är enligt regeringens meningpolitiskt och moraliskt förpliktande. ''Vi tar nedan upp ett antal sektorer i svensk politik sommåste förändras radikalt, om intentionerna från skakunna fullföljas.TrafikpolitikAgenda 21 säger: ''Alla länder bör ha gjortplaner för hur deras infrastruktur skall bli miljöriktig.Planerna bör vara genomförda . Då förutsätts att allahar tillgång till energisparande teknik, alternativa ochförnybara energikällor. Alla länder uppmanas att utvecklasina allmänna kommunikationer och bygga gång- ochcykelbanor. ''säger: ''Staterna förbinder sig att ta hänsyntill risken för klimatförändringar, när beslut fattas i sociala,ekonomiska eller miljöpolitiska frågor. ''har följaktligen på sig att göra upp dessaplaner. 1992 fattar vi beslut som leder i motsattriktning -- exempelvis beslut om nya motorvägar.Motorvägar ska t.o.m. placeras i det inre av vårastorstadsregioner, där allmänna kommunikationer ur allaekonomiska och ekologiska aspekter ärframtidslösningarna. Det gäller medtillfarter, det gäller de nya planerade sexfiliga motorvägarnai . Regeringen hotar också med enmotorvägstriangel mellan våra tre storstadsregioner,som arbete pågår med avancerade snabbtåg påsamma sträckor.Sverige har tagit initiativ till att få till stånd denkonferens om trafik och miljö som UNCEDrekommenderade, och vi förutsätter att åtar sigvärdskapet.Ska betraktas som seriöst i dessa sammanhang,måste detta initiativ kompletteras med en nationelltrafikplan som visar övergången till en miljöanpassadtrafikapparat. Exempelvis skall skattebelastningen på olikadrivmedel motsvara deras miljöbelastning enligt ''PolluterPays Principle''.Riksdagen bör regeringen ge till känna behovet av ennationell trafikplan.EnergipolitikEnergisektorn är det andra stora området därutvecklingen i miljöavseende mer eller mindre avstannat.NUTEK:s årsrapport över svensk energisektor visar attkonsumtionen av fossila bränslen är fortsatt hög, och inte vet om kärnkraften ska avskaffas och i så fall när.Energieffektivitetsprogrammen beräknas inte ge någonmätbar minskning av energikonsumtionen. De alternativaenergislagens andel av den totala produktionen förblirobetydlig även under resten av 90-talet.Skattelagstiftningen måste enligt blamiljövårdsberedningens rapport ''Vår uppgift efter ''konstrueras så att: ''Prissättningen på energi bör fullt utinnehålla produktions- och miljökostnader, t.ex. genomtillämpning av miljöskatter''. Regeringen gjorde tvärtomvåren 92 när man sänkte skatter på fossila bränslen för delarav industrin.NUTEK:s rapport visar att det dels behövs klara beskedom skattelagstiftning, kärnkraftsavveckling m.m., delsockså en samlande strategi för hur energisektorn ska kunnaingå i ett uthålligt samhälle.Riksdagen bör ge regeringen till känna om behovet aven samlad strategi för omställningen av energisektorn.Biologisk mångfaldDen biologiska mångfalden minskar i såväl somandra länder. I orsakas detta av rationellabrukningsmetoder inom skogs- och jordbruk och av yttremiljöpåverkan, t.ex. försurande nedfall. Även här saknasen samlad strategi för hur problemen ska lösas. Det som gördessa problem speciellt akuta är att förlorad biologiskmångfald inte går att reparera. Enstaka arter går attåterinplantera, men förlorade biotoper går aldrig attersätta.Här måste regeringen ta till kraftfulla åtgärder omutvecklingen ska vända. Exempelvis måste den snabbt ta tillsig och utarbeta förslag i linje med vad den skogspolitiskakommittén framlagt.Riksdagen bör ge regeringen till känna behovet av ennationell plan för att bevara biologiska mångfald.Sveriges miljöskuldPrecis som det måste sättas in kraftåtgärder för att få nerdet ekonomiska budgetöverskottet måste vi snabbt minskadet ekologiska budgetunderskottet -- annars kommer vi attfå se djupa kriser även på detta område. För attkonventionerna från ska bli verkningsfulla måste varjelands miljöskuld minska.Sveriges miljöskuld beräknades till minst 260miljarder kronor. Med miljöskuld menas då kostnaden föratt åtgärda dagens miljöskador. Miljöskulden ökar medminst . Detta är ohållbart. Detbetyder att vi skjuter över betalningsansvaret för vår livstilpå våra barn.Regeringen har inte presenterat några idéer eller visionerom hur miljöskulden ska hanteras, än mindre minska.Tänker regeringen låta skulden växa, eller tänker manförsöka minska den? Frågorna är många, svaren få.Regeringen bör ges i uppdrag att redovisa hurmiljöskulden successivt ska minska.Internationellt miljösamarbeteSverige har länge varit pådrivande i det internationellamiljösamarbetet. Vi ska ha en fortsatt hög ambitionsnivå.Den inställning som statsminister gav uttryckför i -- att tillväxt och marknadskrafterna ska klaramiljön -- bestrids av , som sin senasteårsrapport skrev: ''Privata marknader erbjuder fåincitament till att skydda naturen och hålla föroreningarinom kontroll''. Därför behövs det andra mått på tillväxt(''grön BNP''), miljöavgifter och subventioner, skrevbanken. Detta har vi krävt i ett flertal riksdagsmotioner.Vad som sades och görs nuI talade statsminister med stolthet omSveriges bistånd -- betydligt mer än de av BNPsom är FN-målet. Han lovade att det skulle förbli så. har regeringen gått till och begärtatt biståndet ska skäras ner . Det har väcktbestörtning i omvärlden. SIDA-chefen har --enligt vad DN skrev -- av sina kollegor från andra i-länderfått höra att de trodde att de skulle få det svårare att hävdabiståndet , när föregångslandet börjat minska sinu-hjälp. Det har väckt oro i och andra FN-organ.Efter det här sveket -- vågar vi tro på vad miljöministerOlof sade på UNCED-uppföljningen i FN:sgeneralförsamling om miljöhjälp till vid sidan avnuvarande biståndsramar? Gäller det även för vadhan sa om att resurser som frigörs i nedrustningsprocessenska kunna mobiliseras för sådan hjälp?Vänsterpartiet motsätter sig varje nedskärning ibiståndet och kräver att det internationella miljösamarbetetfinansieras vid sidan av biståndsramarna.I-länderna måste betalaFör att genomföra behöver få 125miljarder dollar från i-länderna fram till år 2000.Beloppet kan synas stort, men det motsvarar bara enåttondel av världens militärutgifter . Det bör ocksåställas i relation till vad betalar i skuldtjänst tilli-länderna och deras banker. 1991 var det 175 miljarderdollar.Vänsterpartiet anser att regeringen skapresentera förslag till finansiering av utifrån deförslag som framkommit, exempelvis en global miljöskatt,avgifter på olja och kol, skatt på vapenhandel.KlimatkonventionenKonventionen fick inga tidsgränser för åtagandena attminska utsläppen av växthusgaser. Den frågan måste tasupp på nytt. bör också på alla sätt aktivt driva pådet internationella arbetet med skärpningar av miljökravenför sjöfart och flyg. Den svenska koldioxidskatten börmarknadsföras mer aktivt internationellt. Det gäller särskiltgentemot , och EG.KemikaliekontrollenDen globala kemikaliekontrollen ochkemikaliekunskapen måste förstärkas. Vi måste sökaförhindra att kemikalier som förbjudits hos oss sprids tillÖsteuropa och . Giftanvändningen i u-landsjordbruket måste begränsas så att människor och miljöinte skadas. Ett nytt problem är flygbesprutningen avopium- och kokafält. Från har rapporteratsatt använder herbicider liknande det frånVietnamkriget ökända Agent bör överväga om det kan vara motiverat att skapaen global konvention mot spridning av giftiga ämnen sominte bryts ner.WHO:s förfrågan till om att åta sig värdskapetför ett första möte i syfte att uppnå de mål förkemikaliekontroll som formulerats i ska givetvisbesvaras positivt.ÖstersjöområdetMiljösamarbetet med Östersjöstaterna måste blieffektivare och få ökade resurser. Det behövs en klarareansvarsfördelning mellan Beredningen för tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), SNV,m.fl. organisationer. Med tanke påatt miljöåtgärder i dessa länder också kan ge märkbaraförbättringar i miljö, är det viktigt att SNV, somhar ett huvudansvar här, deltar i arbetet.Samarbetet på transportområdet bör utvecklas. Mångaav städerna i de gamla har en utbyggdkollektivtrafik som med relativt enkla medel kan förbättrasavsevärt. Sådant stöd har strategisk betydelse eftersomalternativet annars kan vara ett okontrollerat och snabbtberoende av vägtrafik. Direkt samarbete mellaninstitutioner och kommuner (vänorter) bör stimuleras.De f.d. bygger sin energiförsörjning påoljeleveranser från f.d. och kärnkraft. hardessa länder en stor potential av egna biobränslen. Sverigebör medverka till att utveckla biobränsleprojekt iÖstersjöregionen.De här länderna är inga . De är inte fattiga, förde har naturresurser, relativt välutbildade människor och enindustriell bas. Hindren för deras utveckling ligger istället idet mer eller mindre totala sammanbrott som följde när degamla systemen rasade. De efterlämnade socialt ochekonomiskt kaos och omfattande miljöskador, i en del fallrena katastrofer. Biståndsbehoven här är alltså avövergående natur. har de stora möjligheter attutvecklas av egen kraft och attrahera utländska investerare.Förutsättningen är en demokratisering som leder tillpolitisk stabilitet. Miljösamarbetet måste därför gå hand ihand med samarbete för att utveckla demokratiskaorganisationer och institutioner.BiståndspolitikenMiljömålet i den svenska biståndspolitiken stämmer välöverens med målsättningar. SIDA harsom mål att integrera miljöaspekterna i samtliga sinaprogram och projekt. Målet resurstillväxt kan inte uppfyllasom inte miljömålet beaktas. Biståndsinsatserna måste varauthålliga.Detta gäller inte bara SIDA utan också BITS, Swedcorpetc. Även bör ta hänsyn tillmiljökonsekvenserna. Det gäller också för attbevaka att så görs av de multilaterala organ som vi bidrartill.Viktigast är att miljöhänsyn redan från början tas i allatyper av projekt, inte bara på jord- och skogsbrukssidan,utan minst lika mycket när det gäller industriella satsningarmed inverkan på naturresurserna, typ dammbyggen,transportsystem och skogsindustrier. SIDA bör initiera ensystematisk genomgång av såväl egna som enskildaorganisationers projekt ur biodiversitetssynvinkel,framhåller Miljövårdsberedningen, som anser attsamarbetet mellan SIDA och SNV bör förbättras och SNV:sexperter i större utsträckning bör anlitas vidmiljökonsekvensanalyser av biståndsprojekt.Av de miljöproblem som dominerar i u-landsperspektivet har flertalet sin orsak i fattigdom ochunderutveckling, framför allt det ökade trycket på skogar,markområden och vattenresurser.För att skapa goda och uthålliga livsmiljöer måstebiståndet planeras utifrån de skilda ländernas miljö ochkultur. De system som utarbetats i Nord är inte automatisktöverförbara till Syd. Syd/Syd-samarbetet måste stödjas.Som särskilt viktiga områden vid uppföljningen avAgenda 21 framstår energi, transporter,naturresurshushållning samt vattenförsörjning.Biståndsmyndigheterna bör analysera transportsituationenoch utveckla strategier för hur biståndet ska kunnaanvändas för att stimulera framväxt av miljöanpassadekommunikationssystem inklusive kollektivtrafik. Detbehövs också mycket stora satsningar på infrastruktur iform av vägar, järnvägar, hamnar osv. Energibistånd bör iökande omfattning inriktas på sol-, vind och bioenergi samtpå effektivare utnyttjande av energin.De explosivt växande u-landsstäderna har väldigaföroreningsproblem, som måste få ökad uppmärksamhet.Koleraepidemin i , som snabbt spred sig tillgrannländerna, är en varningssignal om vad usla vatten- ochavloppssystem kan leda till. Luftföroreningarna från trafikoch industrier ökar snabbt.6--förvandlas tillstäpp eller öken. En konvention för att motverkaökenspridningen behöver få en tydligare vetenskapligmotivering. Ändra namnet till t.ex. ''Konventionen omvattenbalans och markanvändning i torra områden''.Den traditionella jordbrukskulturens kunskap omhållbart utnyttjande av den biologiska mångfalden skatillvaratas och stöd ges till utveckling och vidare spridning.Denna kunskap kan ha stor potential för mångfaldensbevarande också i i-länder. Kvinnornas betydelse måsteframhållas. De producerar 70--av maten i , mentill dem går bara en halv procent av FAO:s bistånd. Sverigeska verka för ökat bistånd till kvinnliga jordbrukare.Biologisk mångfald och bioteknik har blivit intimtsammankopplade i UNCED-processen till följd avdragkampen mellan Nord och Syd om äganderätten tillgenetiskt material som råvara för biotekniken. Det behövsett centralt organ som har det administrativa ansvaret. Härmåste organisationerna få ökad insyn.Befolkningsfrågan måste ägnas ökad uppmärksamhet,och framför allt gäller det att förbättra flickors och kvinnorsutbildning och samhällsställning.Vatten 1,3 miljarder människor saknar tillgång till rent vatten.Den sinande tillgången på sötvatten håller på många håll påatt leda till konflikter, som det behövs internationella avtalför att kunna lösa. ska driva på arbetet för en globalramkonvention i FN.HandelnDen högst ofria världshandeln leder till överexploateringav den odlingsbara jorden. Råvaruprisraset driver staternaatt med mer eller mindre brutala metoder lägga om jordarfrån mat- till exportgrödor. Av jord används barahälften till att producera mat.Miljökonsekvensanalyser bör göras av internationellaavtal på handelsområdet. Det allmänna handels- ochtullavtalet bör få en utformning som gör det möjligtatt vidta åtgärder till skydd för miljön.Organisationernas rollFolkligt deltagande är en förutsättning för uthålligutveckling. ger folkrörelserna en omfattandeuppgift.Skyddet av naturresursbasen kan inte lösas enkelt medhjälp av internationella konventioner. Problemen har imycket att göra med lokalbefolkningars situation. Bättreförståelse för olika lokalbefolkningars beroende av skogen,betesmarker, vattenområden etc. är därför nödvändig. Föratt göra sig hörda behöver de organisationer.Folkrörelsernas insyn och inflytande i GEF,, de regionala utvecklingsbankerna, IMF,och bör kraftigt stärkas, särskilt . I den mån svenska förhandlingsdelegationersänds till dessa fora bör representanter för folkrörelsernamedbjudas.Miljö och mänskliga rättigheterOm organisationerna ska kunna spela en aktiv roll imiljöarbetet, måste först och främst rätten att organisera sigrespekteras av alla regeringar. Det är ingalunda fallet idag.Brotten mot de mänskliga rättigheterna är legio, och undersenare år har de i ökande utsträckning riktats mot dem somförsvarar miljön. Inför publicerade HumanRights Watch en skrämmande rapport om övergreppen.Den måste leda till åtgärder.Särskilt utsatta är urbefolkningarna, när de sätter sig tillmotvärn och försvarar förfädernas marker motexploatörerna. 23 organisationer representerandeurbefolkningar i , , ochStillahavsområdet formulerade sina rättigheter i ettdokument som de skickade till Riokonferensen.SkuldproblematikenU-ländernas stora skuldbörda och sättet som IMF harbehandlat den har lett till omfattande miljöförstöring. NärIMF låter exportpiskan vina över länder, som bara harjordbruksprodukter att sälja, blir bönder bortkörda frånsina marker. Istället ska exportgrödor odlas i form avjordförstörande monokulturer. Det leder tillmarkförstöring också därför att de bortmotade tvingas ut påsämre jordar.U-ländernas skulder måste avskrivas eller bytas motmotsvarande avsättningar till miljöinsatser.Effektivare FNDet råder stor samstämmighet om behovet av reformer iFN, inte minst av biståndsverksamheten, som äruppsplittrad på en mängd organ. Men regeringen säger intevad slags reformer den vill verka för. ärpåtagligt oroade av förslag att reformera FN efterVärldsbankens modell. FN:s centrum för transnationellaföretag har redan stängts. måste motsätta sig att ytterligare marginalisera de fattiga länderna i FN-arbetet.VärldsbankenVärldsbanken har medverkat till omfattandemiljöförstöring genom att finansiera exempelvis devägbyggen som öppnade för exploatering ochstora dammar. Ett aktuellt fall är utbyggnaden avNarmadafloden i . Trots lokalbefolkningens protesteroch miljöorganisationernas kritik fortsätter finansieringen.Hittills har banken betalat ut . I Indienhar 15 miljoner människor körts bort för de gigantiskadammbyggenas skull. Man kallar dem''utvecklingsflyktingar''.Därför tror vi inte på biståndsminister ochandra som påstår att banken bättrat sig.Miljövårdsberedningen har rätt när den skriver: ''Deinternationella finansinstitutionerna har fått mycket kritikför sin bristande kompetens om och intresse för miljö- ochsocioekonomiska frågor. UNCED bör därför aktivt följasupp i styrelserna för , de regionalautvecklingsbankerna och Internationella valutafonden.Miljöoch Naturresursdepartementet bör vara delaktig ibesluten när det gäller agerande i dessa styrelser.Representanterna som skickas till möten bör vara välinsatta i resultat. ''Detta bör regeringen beakta inför kommande möten iIMF och Världsbanksgruppen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en nationelltrafikplan för en uthållig trafikutveckling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en nationellenergiplan för omställning av energisektorn,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en nationell plan föratt bevara landets biologiska mångfald,4. att hos regeringen begär attNaturvårdsverket får i uppdrag att redovisa hur Sverigesmiljöskuld skall minska,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av miljösamarbetetvid sidan av biståndsramarna,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till finansiering avAgenda 21 med exempelvis en global miljöskatt, avgifter påolja och kol och skatt på vapenhandel,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkning avklimatkonventionen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkt kemikaliekontroll,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svensk medverkan för utvecklingav biobränsleprojekt i ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöhänsyn i alla biståndsorgansoch verksamhet,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samarbete mellan SIDA ochNaturvårdsverket,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser frånbiståndsmyndigheterna för att stimulera framväxt avmiljöanpassade transportsystem,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen på energibiståndet,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat bistånd till kvinnligajordbrukare,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljökonsekvensanalyser avinternationella avtal på handelsområdet,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkrörelserepresentation,särskilt från , i GEF, Världsbanksgruppen, IMF,och ,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetet för en globalramkonvention på vattenområdet,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskrivning av u-ländernasskulder alternativt utbyte av skulder mot miljöinsatser,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Miljö- ochnaturresursdepartementets medverkan vid utformningen avden svenska politiken i de internationellafinansinstitutionerna.