mot · GF02K316 · 1992-01-27 00:00:00 — Ändrad placering av riksdagsledamöterna i kammaren Det klagas ofta på kammardebatter. De ansesstela och tråkiga. Närvaron är låg även när det gällerärenden av allmänt intresse.Senare tiders talmän har lagt ned mycken möda på attreformera debattreglerna. De kan dock inte komma åt detgrundläggande problemet, nämligen den tilltagandepartisplittringen i . Debatter tenderar att bli bådeutdragna och svåröverskådliga, när de inte kan gesduellkaraktär utan skall föras som med upp till sjudeltagare i varje omgång.Till betydande del sammanhänger dock dagenssvårigheter också med den princip som ligger till grund förledamöternas placering i plenisalen. Med nuvarandefördelning efter valkretsar (och inom valkretsen efterantalet riksdagsår) kan man inte göra något väsentligt åtrådande missförhållanden ens med de mest finurligaändringar av debattreglerna eller kraftfulla förmaningar omvikten av att vara på plats.En kartläggning, utförd avInterparlamentariska unionen, visade attparlamentsledamöterna i en klar majoritet av 54 undersöktaländer satt grupperade efter politisk uppfattning. Andraförekommande principer var alfabetisk ordning ochledamöternas egna önskemål. Endast sju länder ladevalkretsindelningen till grund för placeringen. I flertalet avdessa fall rörde det sig om öststater, där en fördelning efterpartitillhörighet mötte uppenbara praktiska svårigheter.I nästan alla demokratier är såledesparlamentsledamöterna placerade partivis. Indelningen avdet politiska fältet i höger och vänster härstammar för övrigtfrån fördelningen av platser i nationalförsamlingen efterden franska revolutionen.Sverige -- liksom för övrigt -- avviker från detgängse mönstret i utvecklade demokratier genom att istället gruppera parlamentets ledamöter efter en geografiskprincip. Det betyder att exempelvis en moderat kan blibänkkamrat med en kommunist. Detta sätt att ordnaplatsfördelningen får närmast ses som en historisk kvarleva.Förr uppfattades riksdagsmännen främst som företrädareför sina valkretsar. Det dröjde länge, innan förekomsten avpartier erkändes i vår författning.Men är ledamöternas partitillhörighet en viktigareindelningsgrund än deras geografiska ursprung. Detframgår inte minst av att riksdagsmän identifieras medpartibeteckning mycket oftare än med hemmahörighet ivalkrets. Vid de senaste riksdagsvalen har dessutomledamöter invalts på s.k. rikslistor, vilket inneburit att defördelats på valkretsar och därmed i kammaren utansamband med deras bostadsort.Det kan tilläggas att man inte heller i andra politisktvalda församlingar brukar följa en geografiskindelningsgrund. Kommunfullmäktige ochlandstingsledamöter sitter ofta partivis. Samma förhållandegäller på internationell nivå i Europaparlamentet.Ledamöterna i och är intedirektvalda men är ändå inte placerade efternationstillhörighet -- vilket man kanske kunnat vänta -- utani bokstavsordning.En platsfördelning i plenisal efterpartitillhörighet skulle utan tvivel skänka debatten störrelivfullhet och åskådlighet. Naturligtvis verkar detstämningshöjande att sitta bland politiska fränder från helalandet jämfört med att vara bänkgranne med en politiskmotståndare. Det skulle också bli lättare att hålla kontakteninom en riksdagsgrupp och att där fördela uppgiften att tatill orda. Skillnader i närvaro mellan partierna skulle snabbtkunna avläsas, vilket torde verka disciplinerande -- om inteannat genom respektive partiledningars försorg. Likasåskulle partiernas uppträdande i voteringar bli lättare attöverblicka.Bl.a. för voteringstavlans skull måste ledamöterna hafasta platser. Placeringen inom respektive partisektor kangöras efter antalet riksdagsår eller överlämnas till partiernasbestämmande. Statsråd bör få sina platser på de främstabänkarna inom berörd partisektor.En förändring av ledamöternas placering i riksdagensplenisal lär inte kräva någon ombyggnad eller installation avny apparatur. Åtgärden bör därför kunna genomföras underinnevarande eller senast inför nästa mandatperiod. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att platsfördelningen i riksdagensplenisal skall ske efter partitillhörighet och inte eftervalkrets.