mot · GG02Fi37 · 1992-11-12 00:00:00 — Till detta kommersystemet med den särskilda skatteutjämningsreservenSURV, som reducerar det genomsnittliga skatteuttaget tillc:a . SURV-systemet är ett tekniskt kompliceratsystem som i praktiken främst gynnar de större företagen.Alla skattesystem som bygger på avdrags- ochreserveringsmöjligheter bidrar dessutom till att skapainlåsningseffekter och minskar effektiviteten i ekonomin.Vänsterpartiet föreslår att en utredning angåendeföretagsbeskattningen tillsätts, bland annat med uppgift attföreslå en avveckling av systemet med den särskildaskatteutjämningsreserven.Ett ökat skatteuttag på företagens vinster, och då särskiltde större börsföretagen, är samhällsekonomiskt motiverat.Det skulle innebära en ''harmonisering uppåt'' till vad somär vanligt t.ex. inom EG. Detta skulle också kunna skapafinansiering för justeringar av det indirekta skatteuttaget påvissa produktionsfaktorer.5.5 BensinskattVänsterpartiet anser att bilismen skall bära sina totalakostnader. Ett i verklig mening effektivt utnyttjande avtrafiksystemet förutsätter att trafikanternasmarginalkostnader överensstämmer med trafikenssamhällsekonomiska kostnader. Så är inte fallet idag.Skillnaden mellan privatekonomiska ochsamhällsekonomiska marginalkostnader utgörs av dekostnader som inte trafikanten själv behöver stå för. Detgäller t.ex. kostnader för olyckor, buller, avgaser, andratrafikanters tidsförluster samt slitage på infrastrukturen.Vissa skatter (t.ex. bensinskatten) fungerar istyrningshänseende som betalning för en del av dessasamhällsekonomiska marginalkostnader.Beräkningar tyder emellertid på att dessa skatter intemotsvarar hela skillnaden mellan de samhällsekonomiskaoch privatekonomiska marginalkostnaderna. Framför alltgäller detta trafiken i storstadsregionerna. Av detta skälskulle det vara befogat med en höjning av bensinskatten.Vissa beräkningar tyder på att samhället årligensubventionerar biltrafiken med 11--24 miljarder(/Leksell 1988). Denna subvention har reduceratsgenom införandet av koldioxidavgiften och moms.Fortfarande får dock biltrafiken betydande subventioneroch detta gäller särskilt i storstadsområdena.Därför bör skatten höjas mer i storstadsområdena än iövriga landet. Intäkterna från skattehöjningen på bensinbör vara densamma som i regeringens proposition men denskall differentieras i två steg.Detta beroende på att skillnaden mellan storstad ochövriga landet inte kan göras tillräckligt stor i ett enda steg.En rimlig utgångspunkt kan vara en trappa i två steg därstorstädernas ytterområden erhåller en extra bensinskatt på25 öre och storstädernas innerområden en extraskatt på 50öre.Ett system med regionalt differentierad drivmedelsskattskulle skapa en bättre överensstämmelse mellantrafikantens privatekonomiska kostnader och desamhällsekonomiska kostnaderna. Differentieringeninnebär att bensinskattens roll som styrinstrumentförstärks. Systemet ökar därför förutsättningarna för ensamhällsekonomiskt effektiv resursanvändning.Vi vill att regeringen lägger ett nytt förslag med dennainriktning och med sikte på att ta in lika mycket pengar.5.6 KraftvärmePropositionens förslag att slopa avdraget för allmänenergiskatt på det bränsle som åtgår för värmeproduktion ikraftvärmeanläggningar främjar inte en effektiv ochmiljövänlig energiproduktion. Vi yrkar avslag på dettaförslag.5.7 MomsVänsterpartiet ställer sig avvisande till en höjning avmatmomsen samt till förslaget om att den generellamervärdesskattesatsen skall bibehållas på . Enligt våruppfattning bör istället matmomsen sänkas till och dengenerella momsen nedbringas till i enlighet medriksdagens tidigare beslut.Det är välmotiverat i tider av vikande efterfrågan och ien djup lågkonjunktur. Vi vill erinra om att den tillfälligamomshöjningen motiverades av att den skulle verka''avkylande'' på en överhettad ekonomi. Detta skäl har numed all tydlighet bortfallit.5.8 Alkohol och tobakVänsterpartiet ställer sig bakom regeringens förslag omhöjd skatt på tobak. I annan motion har vi dock påtalat attdet finns skäl att ompröva den precisa utformningen avdetta förslag.Vi vill också påpeka att även efter den föreslagnaskattehöjningen på tobak så kommer att ligga underEG:s antagna minimiskattenivåer för tobaksskatten.Vänsterpartiets förslag om att säga nej till att bibehållamomsen på innebär en viss skattesänkningpå tobak och alkohol. Detta tillsammans med folkhälsoskälgör det motiverat att höja skatteuttaget på dessa produktermed ytterligare 5 %.5.9 InkomstbeskattningVänsterpartiet anser det heller inte motiverat attgenerellt sänka grundavdraget med c:a fr.o.m.1994. Vi vill istället avskaffa grundavdraget för inkomsteröver brytpunkten 1993. För att denna åtgärd inte skall geupphov till en alltför stor tröskeleffekt krävs en successivavtrappning. Grundavdraget bör trappas av från en inkomstpå c:a . Marginalskatten stiger då till förinkomster upp till brytpunkten.ArbetsinkomsterMarginalskatt1992Arbetsgivaravgift1 juli 1991Sverige24--51 %37 %Vägt EG-snitt16--%(Källa: , och skatterna,, sid. 55)5.10 ArbetsgivaravgifterVänsterpartiet är en bestämd motståndare till införandetav karensdagar. Därför avvisar vi den höjning avarbetsgivaravgiften med somregeringen föreslår som en följd av att en karensdag skallinföras.Regeringen lägger också fram förslag om en nedsättningav arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna med 4,3procentenheter. accepterar denna sänkningunder förutsättning av att ATP-avgiften höjs i motsvarandeutsträckning. Någon generell sänkning avarbetsgivaravgifterna upplevs inte som motiverad. Desvenska arbetsgivaravgifterna ligger på samma nivå som i deflesta av våra viktigaste konkurrentländer.Arbetsgivaravgift och företagsskattesatser i ochEG-länderna 1991 i procentLandArbetsgivaravgiftFöretagsskattesatsItalien5347,8Frankrike4942,0Nederländerna4435,0Tyskland3744,3Portugal3639,6Spanien3535,3Belgien2939,0Grekland2540,0Luxemburg2240,3Irland2010,0Storbritannien1934,0Danmark038,0 Vägt EG-snitt,efter ecu-vikter37,440,6Sverige37,030,0(Källor: TCO välfärdsfakta nr 4 1992; , Europaoch skatterna, ; Svenskbeskattning i ett integrerat bilaga 2 till LU92. )5.11 Samlade effekterVänsterpartiets förslag innebär att beskattningen av desvenska hushållen ökar med mindre1993 och 7,6 miljarder mindre 1994 jämfört medregeringens förslag. I rådande konjunkturläge är detolämpligt att skattebelastningen ökar så mycket somregeringen vill. Höjningarna bör heller inte i första handresultera i fördyrad konsumtion. Den nedgång i privatkonsumtion som blir följden av regeringens förslag innebärett hårt slag mot den privata tjänstesektorn.Vänsterpartiets förslag till höjda skatter är inte enbartmindre betungande för genomsnittshushållet utan bördornaär också mera rättvist fördelade. Tyngdpunkten i vårtförslag ligger på ökad inkomstbeskattning förhöginkomsttagare. Regeringens förslag är däremot ihuvudsak inriktat mot höjda indirekta skatter som drabbarlåg- och höginkomsthushållen lika.Vänsterpartiets uppfattning är att principen om skattefter bärkraft måste gälla.5.12 Det finansiella systemetSkattebetalarna har tvingats gå in med miljardbelopp föratt täcka bankernas kreditförluster. Regeringen vill nuytterligare ha åtgärder som garanterar kreditsystemetsöverlevnad. I logikens namn borde då ocksåskattebetalarna få ta del av eventuella framtida vinster ibankerna. Det finns de som tror att bankerna blir 90-taletsnya maktcentra när fastighetspriserna åter stiger. Statenborde tvärtom utnyttja situationen och skaffa sig ett utökatägande i de banker där skattebetalarna tvingats räddaföretagen och vars förmögenhet kan förväntas växa närlågkonjunkturen är över.Det är bra med ett moratorium för försäljning av statligaföretag.Vi välkomnar avbrytandet av utbetalning av sparpremierfrån löntagarfondspengarna.Valutalånenormen, eller utlandslånenormen som denockså kallas, innebär att den svenska staten inte skallnettolåna i utländsk valuta för att finansierabudgetunderskott eller för att förvalta statsskulden. Destatsobligationer och statsskuldväxlar som säljs är därförutfärdade i svenska kronor. Dessa värdepapper köps upp avsvenska banker och storföretag som i sin tur lånar upppengarna utomlands, dvs. i utländsk valuta. Spekulationerom en svensk devalvering leder till att staten måste höjaräntan för att inte denna upplåningskedja skall brytas.Banker och företag måste med andra ord mutas med högaräntor för att staten skall få sitt lånebehov tillgodosett ochden svenska kronan hållas fast.Det är svårt att förstå syftet med denna norm. Attstatens omfattande upplåningsbehov inte kan täckas inomlandet borde stå klart för alla och envar. En stor del avstatsskulden måste därför täckas med lån från utlandet.Frågan är då varför inte den svenska staten själv kanombesörja denna upplåning, utan mellanhänder? Inte bararäntan skulle då bli lägre utan också mängden lättflyktigtoch spekulativt kapital skulle minska. Vänsterpartietsuppfattning är att detta borde minska riskerna för framtidaspekulationer mot kronan och därigenom ge valutapolitikenen ökad trovärdighet.Vänsterpartiet föreslår därför att valutalånenormenavskaffas.6 Riktlinjer på lång sikt 6.1 glädjekalkylDen senaste långtidsutredningens så kalladeprognoskalkyl innebar att BNP skulle växa med 1,3 procent1993 och med 2,8 1994. Arbetslösheten liksom underskotteti det finansiella sparandet i offentlig sektor skulle kulminerapå nivån av BNP . Ävenom man tar hänsyn till de reservationer som gjordes iutredningen måste man beteckna detta som englädjekalkyl.Långtidsutredningen hoppades också på en stark export-och privatkonsumtionsledd ekonomisk tillväxt under andrahalvan av 90-talet. Bedömningarna var starkt förknippademed optimistiska antaganden om ekonomiska framgångar ioch svensk integration med EG. Utredningenoffentliggjordes så sent som . Den är ettexempel på hur svårt det kan vara att förutse framtiden.Den utveckling som skisseras i långtidsutredningensolika scenarier är inte bara orealistisk, den är ocksåoönskvärd. Den materiella konsumtionsstandarden iSverige är totalt sett tillräckligt hög. En större andel avproduktionsresultatet bör avsättas till investeringar i en mermiljövänlig produktionsstruktur och i bättre arbetsmiljöersamt till bättre fungerande utbildning, vård och omsorg.En sådan ändrad struktur ställer bestämda krav på denekonomiska politiken. Skattesystemet måste vara uppbyggtså att det utjämnar skillnader mellan å ena sidanprivatekonomiska kalkyler, å andra sidan samhällskalkylerdär också miljöeffekter vägts in. Det betyder att det måstebli relativt sett dyrare med slit och släng och att slösa medenergi och råvaror, relativt sett billigare att vårda, repareraoch återvinna.6.2 En svångrem till vänsterDe åtgärder vi föreslagit ovan -- det gäller infrastruktur,utbildning, socialförsäkring, bostadspolitik, skatter -- syftarlångsiktigt till att ändra produktions- ochkonsumtionsmönstret som arbetslöshetenminskar. De ingår också i ett långsiktigt program för attminska det strukturella budgetunderskottet genom att delsminska vissa offentliga utgifter, dels öka vissa skatter. Mankan kalla detta för en ''vänsterns svångremspolitik''.Åtskilliga beräkningar som gjorts visar att ökat stöd tillfler jobb i nu pågående djupa lågkonjunktur inte skullebehöva innebära någon större belastning på statsbudgeteneftersom omfattande besparingar då automatiskt uppstår påbidragssidan. Problemet är bara att inte enbart detkonjunkturbestämda utan också det strukturellabudgetunderskottet redan i utgångsläget är orimligt stort.Varje år med underskott leder också till ökade räntor påstatsskulden. Hur skall staten klara av att låna upp ett stort underskott?Att i längden ha budgetunderskott i nuvarande storlek ärhelt enkelt inte realistiskt. Räntorna skulle bli fortsatt höga,vilket är liktydigt med fortsatt låga investeringar ochdärmed ännu fler förlorade arbetstillfällen. Vad gör mansen? Lånar upp ännu mer för att också sysselsätta dessa?Även om en sådan politik inte är möjlig så måste man ändåfråga sig vem som i slutänden i så fall skulle betala dessagigantiska skulder. Våra barnbarn?6.3 En politik i två stegSom oppositionspolitiker är det lätt att klanka påregeringen och hävda att allt är deras fel. Regeringen kan åsin sida påstå att alla problem är ett resultat av den förraregeringens agerande och hävda att allting kommer att blibra bara världskonjunkturen vänder och Tyska Bundesbanksänker sina räntor. Så har alla partier nu hållit på i flera årstid och har en fördubbling skett av såvälarbetslöshet, budgetunderskott som realräntor. Att hållafast vid dessa positioner ytterligare ett eller äransvarslöst.Vänsterpartiet avvisar den gemensamma vägen. Viförespråkar istället en politik i två steg. I det kortaperspektivet gäller det att bekämpa arbetslösheten genomatt öka efterfrågan i ekonomin. Vi föreslår därför att vissaskatter höjs. En minskad arbetslöshet stärker budgetengenom ökade skatteintäkter och minskade utgifter förarbetslöshet. Det fordras dock också besparingar om viskall få ner underskotten på hanterlig nivå.Vänsterpartiet anser att politiken måste sättas in i ettfördelningspolitiskt sammanhang. Vi avvisar regeringenskrisoch sparprogram för att det inte uppfyller kraven på enrimlig fördelningspolitik. Vi menar att det går att spara påett sådant sätt att det leder till minskade klyftor i samhället.I denna motion har redovisat en politik fören sådan ''röd-grön svångrem''.Så länge underklassen upplever förslagen tillkrisåtgärder som i huvudsak riktade mot dem själva, medanhöginkomsttagare, spekulanter och direktörer medfallskärmsavtal på mångmiljonbelopp går fria, så kommerkritiken att växa. Vi är övertygade om att en bred majoritetär beredd att visa solidaritet och sluta upp bakom ett rättvistfördelat sparprogram.6.4 Jämställdhet mellan kvinnor och mänDen ekonomiska politiken rymmer också ettkönsperspektiv eftersom kvinnors och mäns ekonomiskavillkor skiljer sig åt. En färsk utredning visar att kvinnor ochmän totalt arbetar ungefär lika mycket, män mera i betaltförvärvsarbete, kvinnor mera i obetalt arbete hemma.Många kvinnor upplever med rätta att regeringen vill läggakrisens bördor ensidigt på dem: Konfiskeringen avkommunernas pengar framtvingar höjda taxor inombarnomsorgen som den gör många kvinnorarbetslösa. Kvinnor ger upp jakten efter jobb ochförsvinner därmed också ur arbetslöshetsstatistiken.Teknologisk förändring kommer att medföra engenomsnittligt lägre arbetstid i främst varuproduktion ochdelar av privat tjänstesektor lika säkert som en gånghästarna ersattes av traktorer. Redan nu är den betaldaarbetstiden per arbetsdag i genomsnitt lägre än sex timmarom man slår ut den på alla i förvärvsarbetande åldrar.Genomsnittet faller ännu mer om pensionsåldern höjs.Sextimmarsdag är därför en fråga om omfördelning avarbetstiden för att skapa fler jobb och att ge större möjlighettill jämställdhet mellan män och kvinnor.Vi behöver en realistisk strategi för ett stegvisutjämnande av arbetstiden. Det som ovan sagts ompensionssystemet ingår i denna strategi. Genomförandetkan ske både genom fackliga avtal och genom politiskabeslut. Man kan börja med tunga jobb inom vård ochindustri där sex timmars skiftgång kan göras effektiv. Dettaställer krav på en solidarisk lönepolitik och ettinkomstutjämnande skattesystem. Det kräver ocksåutbildning i bristyrken.Vi föreslår att regeringen låter utvärdera krispolitikenseffekter på fördelningen av arbetstider och påjämställdheten mellan könen.6.5 En internationalistisk ekonomisk politikAtt en majoritet av svenska folket enligtopinionsmätningar säger nej till svenskt medlemskap i denEuropeiska unionen (EU) beror delvis på att denekonomiska krisen förknippas med anpassningen till EU-medlemskapet. Den sammankopplingen får inteöverdrivas. Men regeringens ambition att inte bara blimedlem i EU, utan också i dess A-lag, har bidragit till dendoktrinära satsningen på snabb deflationspolitik och enpassiv arbetslöshetsbekämpning. Med en mer neutralekonomisk politik hade svensk ekonomi varit sundare.En klar risk finns för att EG långsiktigt utvecklas iprotektionistisk riktning -- och detta oavsett hur det går i deGATT-förhandlingar som pågår när denna motion skrivs.Särskilt länderna i södra trycker på för att inte barafå sälja mer av sina produkter till de rikare länderna i norr,utan också för att EU skall begränsa importen från fattigareländer i och u-länderna.Vänsterpartiets ekonomiska politik för att möjliggöra ettsvenskt nej till EU består av tre huvudmoment:Fördjupning av det frihandelsavtal vi redan har, ett ökathandelsutbyte med och samt eninhemsk fördelnings-, närings- och regionalpolitik (enstrukturomvandling) som ger förutsättningar för en sådanutveckling.6.6 Skilj på kapitalism och marknadsekonomiUtvärderingar som gjorts av den ekonomiskautvecklingen i , och andra länder har visat att den nya högerns ekonomiska ideologi intehöll när den mötte verkligheten. En mer ohämmadkapitalism och ökade inkomstskillnader ledde till sämrefungerande marknader, dålig effektivitet och ökade socialakostnader.Den svenska ekonomins historiska framgångar har byggtpå en befolkning som arbetat hårt och som tagit kollektivtansvar på sina arbetsplatser. En stark fördelningspolitik, enjämfört med andra länder hög grad av jämställdhet mellankönen, och en väl fungerande offentlig sektor har ocksåvarit avgörande faktorer.Vänsterpartiet har i tidigare ekonomiska motionererinrat om att man måste skilja på kapitalism ochmarknadsekonomi. Vi har citerat , sombrukade hävda att marknaden fungerar bäst i kombinationmed kollektivism och en starkt utjämnandefördelningspolitik. Ekonomisk demokrati och jämlikhet ärinte bara bra i sig själv, de är också befrämjande för denekonomiska effektiviteten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen lägger fram förslagtill om nytt underleverantörsprogram enligt vad imotionen anförts,2. att till på tilläggsbudgeten tillstatsbudgeten för /93 anvisar 3 miljarderkronor utöver regeringens förslag enligt vad i motionenanförts,3. att till på tilläggsbudgeten tillstatsbudgeten för /93 anvisar 2 miljarderkronor utöver regeringens förslag enligt vad i motionenanförts,4. att till på tilläggsbudgeten tillstatsbudgeten för /93 anvisar 50 miljonerkronor utöver regeringens förslag enligt vad i motionenanförts,5. att till på tilläggsbudgeten tillstatsbudgeten för /93 anvisar 750 miljonerkronor utöver regeringens förslag enligt vad i motionenanförts,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ROT-program för va-nätet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt och utvidgat ROT-program,8. att beslutar att investeringsstödet tillvindkraftverk höjs från till fr.o.m. den 1 januari1993,9. att begär att regeringen återkommer medförslag om ökad användning av trädbränsle enligt vad imotionen anförts,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om massproduktion avförnyelsebara energislag,11. att till på tilläggsbudgeten tillstatsbudgeten för /93 anvisar 500 miljonerkronor utöver regeringens förslag för uppgradering av småkraftverk enligt vad i motionen anförts,12. att till naturvårdsinsatser påtilläggsbudgeten till statsbudgeten för /93anvisar utöver regeringens förslagenligt vad i motionen anförts,13. att till projektering och byggnation avModerna museet på tilläggsbudgeten till statsbudgeten /93 anvisar ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kunskapsöverföring tillÖsteuropa,15. att till trähus för återvändande ryskaofficersfamiljer på tilläggsbudgeten till statsbudgeten /93 anvisar utöverregeringens förslag enligt vad i motionen anförts,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare 15 000årsstudieplatser fördelade på folkhögskola,vuxenutbildning samt gymnasieskola,17. att till Studiemedel m.m. påtilläggsbudgeten till statsbudgeten för /93under åttonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på utöver vad regeringen har föreslagit eller således169 ,18. att till Vuxenstudiestöd m.m. påtilläggsbudgeten till statsbudgeten för /93under åttonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på141 utöver vad regeringen har föreslagit ellersåledes ,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelning av utbildningsplatservid folkhögskolorna,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skillnaden mellanungdomspraktik och ordinarie arbetstillfällen,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stimulansbidrag förkompetensutveckling i arbetslivet,22. att till arbetsmarknadsutbildning påtilläggsbudgeten till statsbudgeten för /93anvisar utöver regeringen förslag,23. att avslår regeringens förslag att dra in 3miljarder kronor från Arbetslivsfonden,24. att avslår regeringens förslag om karensdagoch generellt sänkta nivåer för sjuklön och sjukpenning,25. att begär att regeringen återkommer medförslag om sänkt tak till 5 basbelopp förersättningsgrundande inkomst i sjukförsäkringen fr.o.m.1994,26. att avslår regeringens förslag att införa enallmän sjukförsäkringsavgift i sjukförsäkringen,27. att med avslag på regeringens förslag omändrad pensionsålder godkänner de riktlinjer i motsvarandedel som förordats i motionen,28. att avslår regeringens förslag om sänktpensionsnivå,29. att avslår regeringens förslag till lag omändring i semesterlagen (1977:480),30. att begär att regeringen lägger fram förslagom återförande av av räntebidragen1993 enligt vad som förordats i motionen,31. att med avslag på regeringens förslag omminskade bostadssubventioner godkänner de riktlinjer imotsvarande del som förordats i motionen,32. att avslår regeringens förslag ombesparingar inom område på avseende bistånd,33. att begär att regeringen lägger fram förslagom ytterligare minskningar i försvarsanslagen i enlighet vadi motionen anförts,34. att avslår regeringens förslag till ändradinriktning av systemet för de värnpliktigas förmåner,35. att avslår regeringens förslag ombesparingar inom studiestödsområdet på ca 300 miljonerkronor ,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om besparingar på statligadministration,37. att hos regeringen begär förslag tillåterförande av de regler som gällde för beskattning avkapitalinkomster före riksdagsbesluten med anledning avproposition 1991/92:60,38. att hos regeringen begär förslag somåterställer skatteskalan för arvs-, gåvo- samtförmögenhetsbeskattningen till vad som gällde föreriksdagsbesluten med anledning av proposition 1991/92:60,39. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att se över företagsbeskattningenenligt vad i motionen anförts,40. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1961:372) om bensinskatt,41. att beslutar om en regionalt differentieradbensinskatt enligt vad i motionen anförts,42. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1992:879) om ändring i lagen (1957:262) omallmän energiskatt,43. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1992:880) om ändring i lagen (1990:582) omkoldioxidskatt,44. att avslår regeringens förslag till ändring ilagen (1968:43) om mervärdesskatt,45. att -- om yrkande 44 avslås -- avslårregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:83) omändring i lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233) omändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,46. att -- om yrkande 44 avslås -- avslårregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:384) omändring i lagen (1991:1940) om ändring i lagen (1991:486)om ändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen (1947:529)om allmänna barnbidrag,47. att -- om yrkande 44 avslås -- avslårregeringens förslag till lag om upphävande av lagen(1991:234) om ändring i lagen (1986:378) om förlängtbarnbidrag,48. att beslutar att mat- och turistmomsensänks till från ,49. att beslutar att höja skatten på alkohol med5 % utöver regeringens förslag,50.