mot · GF02T532 · 1992-01-27 00:00:00 — Hela vårt nuvarande järnvägsnät betraktas alltmer somen del av ett internationellt järnvägsnät. Investeringar i vårtland blir då beroende av utbyggnad och planer i våromvärld. Vid bedömningar av investeringsbehovet ijärnvägar i tas hänsyn till vad som händer iandra länder, hur bro- och färjeförbindelser utvecklas. Vibedömer att vid investeringar i norra harutvecklingen på inte nog beaktats.På ökar intresset för handel i öst-västligriktning. I är intresset stort för ökad handel ochkommunikationer med övriga . Ledandekretsar i och i västra ärstarkt intresserade av att utveckla godstrafiken via Finlandoch även via mot för att få tillgång till ensäkert isfri hamn. körs också provtåg för att testadenna möjlighet.Hamnen i uppges inte ha kapacitet eller varatillräckligt tillgänglig. I och naturligtvislängre bort i det väldiga finns tillgångar på råvaroroch halvfabrikat som väntar på export.Dessa tillgångar kan åtminstone under enövergångsperiod användas för export som ger ökadmöjlighet till import av livsmedel och andrakonsumtionsvaror liksom verkstadsprodukter.I finns en stark vilja att öka förädlingen av deegna råvarorna och i ökad utsträckning delta i deninternationella handeln på likvärdiga villkor. Enförutsättning för ökat ekonomiskt utbyte med äratt den politiska utvecklingen fortsätter på den väg sompåbörjats.Det är därför viktigt att notera att och Rysslandnu avser att återuppbygga järnvägen mellan ochKandalaksja vilket inom kraftigt kommer attförkorta transportavståndet till Murmanskregionen och tillhamnar i Vita Havet. Dessutom anknyts de finska banornamed denna utbyggnad på ytterligare en punkt till hela detryska järnvägsnätet inklusive den transsibiriska järnvägen.Det kan noteras att är enjärnvägsförbindelse till och via intehelt utesluten. Sammantaget med Murmanskregionen borett par miljoner människor på . I S:tPetersburgsområdet bor c:a 5 miljoner människor. Redannu planeras ett ryskt-norskt samarbete för att köra tågsättpå försök mellan och Narvik.För näringslivet i och är dessamöjligheter intressanta. Med minskat transportstöd ochmed en svag regionalpolitik kommer troligentransportkostnaderna till expansiva områden iCentraleuropa att bli betungande. Bra och snabbatransporter till och västra blir då mycketvärdefulla. Även möjligheter för persontransporter bordevara intressanta för en ny sorts turism som så småningomkan utvecklas i denna del av världen.Det bör noteras att i Nordkalottområdet inklusiveMurmanskregionen bor mer än 2 miljoner människor medbehov av kommunikationer. Räknar man ut antaletpersoner per befintlig spårkilometer fås tal som ärjämförbara med . En upprustning avjärnvägarna kan motiveras också av detta förhållande.Vägnätets dåliga utbyggnad och skick är också ett argumentför att så snabbt som möjligt få igång de gamla järnvägarnaoch utnyttja gamla banvallar.En järnväg mellan via Finnmark i tillNarvik skulle också kunna visa sig motiverad. Den skulleockså kunna ge möjlighet till arktiska järnvägsrundturermed exotiska arrangemang. Om sjöfart viaNordostpassagen öppnas till och övriga kanbehovet av järnvägstransporter öka. En sådan sjöfart kannås också från Vita Havet.SJ-gods transporterar gods per åroch volymen kan väntas öka till om 10 år.Hittills har av dessa transporter skett norr omDalälven. När det gäller investeringsprogrampå och kommer endast en liten delatt gå till och då huvudsakligen till Norrastambanan. Den angelägna Bothniabanan upp tillUmeå/skjuts på framtiden.Bandelen , som egentligen borde ingåi nätet av s.k. stomjärnvägar och som är en viktig länk förtågtrafik på , finns inte med i Banverketsplanering. SJ:s och regeringens bedömningar medför enkraftig prioritering av de nord-sydliga transportvägarna ochär givetvis en del av förberedelserna för att öka Sverigesintegration med EG.Regeringen bör nu få i uppdrag att utredaförutsättningarna för en utbyggd järnvägstrafik påNordkalotten i enlighet med de övergripande resonemangsom förts ovan. I denna fråga bör samarbete givetvis skemed våra grannländer och Ryssland.En politik som går ut på att lägga ned banan mellanBoden och är i detta perspektiv djupt olycklig.I stället bör vi redan nu göra satsningar som gör denna banatill en intressant del av ett kommande internationelltjärnvägsnät. Av särskild vikt är då att banan upprustas ochelektrifieras, att bangården i byggs om och atten omaxlingsstation för byte av axelpar mellan de olikaspårvidderna tillförs järnvägssystemet i Haparanda.Ett byggande av en modern och snabb omaxlingsstationi kan ske i samarbete med kommun.Därmed kommer finska och ryska godsvagnar att kunnaköras utan omlastning på det svenska järnvägsnätet.Omaxling av en vagn tar . Sådanaomaxlingsstationer har inrättats i för två nyatågfärjelinjer, Seawind och Finn-link. Den totala kostnadenför detta projekt beräknas till c:a varavomaxlingsstationen kostar c:a 30 miljoner kronor.Medel till att planera för och påbörja dessa investeringarfinns anvisade i trafikpolitiska motion.Regeringen bör ta sådana initiativ att en omaxlingsstationoch upprustning av banan kommer tillstånd.Det kan noteras att Boden-Haparandabanan inte ens fårunderhåll tillgodosett trots att banan fraktar c:a 1 miljon tongods utan att några större effekter av ökad östhandelinträffat.En ökad järnvägstrafik av det slag som skisserats kanockså få positiva effekter för SJ:s underhållsverkstad iNotviken i . Denna verkstad måste därför drivasvidare och ha kapacitet för utökad verksamhet.Om banan blir en viktig del av såväldet nationella som det internationella järnvägsnätet är detrimligt att den åter blir en del av stomnätet.Den pågående analysen av framtid börockså ta hänsyn till de möjliga ökningar av gods- ochturisttrafik som kan inträffa på . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en övergripande utredning omutbyggd spårtrafik på ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning och elektrifiering avjärnvägen --,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggande av en omaxlingsstationi ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att järnvägen --skall tillföras stomnätet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om analysen av inlandsbanansframtid.