mot · GF02Ub526 · 1992-01-27 00:00:00 — Akademisk utbildning och forskning i världsklass Stora investeringar behövsHur vi än mäter, finner vi, att vi i i vårasatsningar på akademisk utbildning och forskning ligger påköplatser bland världens industrinationer. Detta faktuminger djup oro och Ny Demokrati anser dagsläget vara såalarmerande att omedelbara och kraftfulla insatser måsteges högsta prioritet. Vi kan inte se något områdesom är viktigare att satsa på för att trygga framtidavälstånd. Vi har inte råd i ett längre perspektiv att underlåtaatt göra de stora investeringar som krävs. Vi vill ocksåunderstryka att de belopp som erfordras ärinvesteringar , inte kostnader!Bedrägeri mot ungdomenVi vill i detta sammanhang inte gå in på orsakerna tillkrisen inom den akademiska utbildningen och forskningen.Dessa orsaker är välkända och i huvudsak accepteradebland dem som är insatta i förhållandena. Låt oss därförbara sammanfattningsvis konstatera att de är ännu ett bevispå ett fullständigt misslyckande för planekonomiskttänkande -- där resultatet av bristande satsning påakademisk utbildning utgör ett klart bedrägeri inte bara motett samhälle, som skulle ha behövt långt mer av kvalificeradutbildning, utan mot de ungdomar som utestängts från demöjligheter akademisk utbildning erbjuder.Vi ser framåt -- handling krävsVi väljer att i stället se framåt och inrikta oss på vad sommåste göras för att återupprätta plats blandvärldens främsta industri- och välståndsnationer -- äveninom akademisk utbildning och forskning. Utvecklinggenom och inom akademisk utbildning och forskning kanaldrig styras eller frambesvärjas av ett regeringskansli ochett utbildningsdepartement. Dynamik skapas genomindividuella insatser, utförda i ett system med storabefogenheter och stort ansvar av personer, som erhåller rättstimulans men som måste vara beredda att bliutbytta om och när de inte uppfyller kraven. Men framförallt är det en fråga om att till det yttersta utnyttja den störstaoch dyrbaraste tillgången har -- vår ungdom. Dennamåste möta öppna dörrar för att få pröva sina krafter ochinte som behöva åldras, innan den släpps in i denakademiska helgedomen. Våra ungdomar måste på allt sättstimuleras och hjälpas och få lära sig hur man studerar påakademisk nivå, dvs. på vetenskaplig grund.Ny Demokratis övergripande strategi för akademiskutbildning:Under de närmaste tio åren vill vi förutbildningskostnaderna tillämpa samma princip som förkostnaderna för sjukförsäkringen, dvs. acceptera att de blirvad de blir med målet att så snabbt det går uppnå världenskvalitativt bästa akademiska grundutbildning. Vi villsamtidigt tillse, att var och en som harbegåvningsförutsättningar för akademiska studier skall fåchans till sådana. Det är vår uppfattning, att det inte finnsnågra oövervinnliga motsättningar mellan kvantitet ochkvalitet i en akademisk utbildning, som utformas påvetenskaplig grund och med den utbildningsmetodik sådankräver.Besluten om satsningar på kvalitet skall fattas inom deenskilda lärosätena under i första hand deras egen kontroll.Staten anordnar en kontroll av kontrollen genomutbildningsdepartementet. Denna kontroll skall i förstahand omfatta kvaliteten men också måleffektiviteten i denmeningen, att man tillser att nödvändiga satsningar görs,och att inte strävan efter effektiviet får medföra risker förkvaliteten. Det är givet, att det inte får förekommauppenbart slöseri, t.ex. av det slaget, att närvaro görsobligatorisk för att sysselsätta lärare eller att kurserdubbleras av samma skäl -- men sådant bör snabbt kunnaelimineras i en miljö, som på varje punkt premierar tävlanoch kvalitet.I dessa, i princip obegränsade satsningar, skall det barafinnas en enda restriktion -- kvalitet. Det skall finnas platsför var och en som uppfyller de höga och kontrolleradekvalitetskraven -- men först när dessa uppfylls.Strategin innebär även, att varje lärosäte för sigkontrollerar kvaliteten på de studerande som accepteras.Det står dem fritt att välja mellan att göra inledandekvalitetsprov före inträdet eller att låta kvalitetskontrollenkomma efter en tids utbildning. Vi anser det inte vara merinhumant att låta dem, som visar sig inte klara studierna,avbryta dem än att aldrig låta de unga få en chans.Ny Demokratis värderingar och slutsatser:Det är nödvändigt att den akademiska utbildningenoch forskningen är organisatorisk åtskild övrigpostgymnasial utbildning (som i ofta är klassadsom högskoleutbildning utan att vara det enligt vedertagnanormer).Akademisk utbildning skall bygga påvetenskaplig grund.Akademiska lärosäten skall vara friasjälvständiga enheter enligt gammal västerländsk traditionmed ett absolut minimum av statlig styrning. De skall självabestämma om utbildnings-/forskningsinriktning ochorganisation. De skall själva utse styrelse, rektor ochprofessorer.Fria akademiska lärosäten kan bedrivas iflera olika juridiska former, t.ex. som stiftelser elleraktiebolag. En forcerad allmän avreglering är emellertidviktigare än att diskutera hur huvudmannaskapet skall vara.Låt olika huvudmannaskapsformer konkurrera motvarandra.Akademiska lärosäten skall fritt konkurreramed varandra om studenter, lärare och forskare etc.Lönerna inom den akademiska världen skall hävda sig välinternationellt och sättas individuellt.Akademiskutbildning skall löna sig. Studiefinansieringen skallunderlätta för de studerande. Utbildningen skall betraktassom en investering med avskrivnings- och avdragsrätt --förutsatt att examen avlagts.Principen om fritt tillträdeför alla som uppfyller inträdes-/behörighetskraven ärfundamental ur såväl demokratisk som moralisksynpunkt.Den akademiska utbildningen skall varadirektanknuten till tidigare gymnasial utbildning.Denakademiska utbildningens övergripande mål skall vara atttill det yttersta exploatera bristande jämlikhet i deintellektuella förutsättningarna och låta varje människa nåsin intellektuella topp. Nivelleringstänkande,jämnstrukenhet och symmetri är bannlyst.Utbildningenskall vara så organiserad att de mest begåvade skall kunnarusa genom utbildningssystemet snabbare än andra utannågra byråkratiska hinder -- om de så önskar.Det skallfinnas en klar och otvetydig betygsdifferentiering ochpreciserade minimikrav för godkänt. Avkall på betygs- ochexaminationskraven får aldrig göras.Strukturer ochsystem skall införas som stimulerar och säkerställer såvälkvantitet som kvalitet inom all forskning.Forskningenskvalitet skall ges högsta prioritet. KungligaVetenskapsakademien, , IVA etc. skallges väsentligt ökade resurser och befogenheter.Kvalitetsprogram skall utarbetas avprojektgrupper för vart och ett av våra olikavetenskapsområden. Dessa små projektgrupper skall varasammansatta av ett litet antal människor som besitter denabsolut högsta kompetensen som finns tillgänglig medinternationella mått mätt. Projektgrupperna skallrapportera direkt till utbildningsdepartementet.2 % avBNP skall investeras i akademisk utbildning och forskning. (I avvaktan på att bättre och mer relevanta mått än % avBNP finns tillgängliga som resursmått för erforderligainvesteringar.) Detta riktvärde bör vara uppfyllt inom femår.Alla studenter som bedöms ha anlag för forskningmåste beredas finansiell möjlighet att studera fram till enåterinförd licentiatexamen, som utgör ett prov påforskarbegåvningen.Doktorander som bedöms lämpligaskall som princip garanteras doktorandlön med socialaförmåner. Alla som avlägger doktorssexamen medöverbetyg skall i princip garanteras en forskarbefattningunder minst tre år.Institutionerna skall utgöragrundstenarna och vara självständiga ''resultatenheter''.Varje institution skall ha en person som har detslutliga professionella ansvaret för såväl grundutbildningensom forskarutbildningen vid institutionen. Vederbörandeskall naturligtvis också ha alla erforderliga befogenheter.Normalt är detta professorn men av en högre dignitet ändagens.Styrelsen för ett universitet eller ett akademisktlärosäte skall som helhet och uteslutande bestå av specielltutnämnda personer, som väljs för sin kunnighet ochförmåga att bidra till universitets framgång i konkurrensmed de andra. Nuvarande partsintressebevakande ochpolitiserade styrelser anser vi förkastliga och förödande.De radikala förändringar av våra akademiska lärosätensom skisseras i denna motion torde som huvudregel krävaändring i ledningen med nya ledningspersoner. Man kanaldrig räkna med att hittillsvarande ledningar skall ställa sigpositiva till djupgående förändringar av något de självabyggt upp omkring sig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om akademisk utbildning ochforskning.