ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub710 · 1992-01-27 00:00:00 — Delar av den högre skogliga utbildningen i haralltsedan 1915 varit förlagda till Skogshögskolan iGarpenberg. ingår Skogshögskolan i denskogsvetenskapliga fakulteten vid SverigesLantbruksuniversitet, SLU. Verksamheten i Garpenberghar expanderat kraftigt och omfattar såväljägmästarutbildning som avancerad forskning ochutveckling. Forskningen är främst inriktad motämnesområdena skogsteknik och skogsproduktion.Forskningsarbetet är inriktat på viktiga framtidsfrågor förskogsbruket. Vidare är en stor del av SLU:sbioenergiforskning förlagd till . Här finnssåledes landets största universitetsenhet utanför de storauniversitets- och högskoleenheterna förlagd. Med över 200anställda är SLU inte bara en av storaarbetsgivare. Med hundratalet aktiva forskare och nioprofessorer är SLU också en stor intellektuellkunskapstillgång. Mot denna bakgrund växer nu fram ettsamarbete mellan SLU:s enhet och Högskolan iFalun/. Även /hållerpå att dras in i nätverket.I vårt kunskapssamhälle är det mycket viktigt att rätt tatillvara möjligheterna till en framtida utveckling avverksamheten i . Det är en i högsta gradgrundläggande regional angelägenhet. Här utgör tankarnasom skisserats av Forskningsrådom nya regionaltanpassade forskningscentra de pusselbitar som saknas. Attrealisera idéerna om CEL, lantbruk och CEREF, med ekologiska förtecken, är en positiv åtgärd föratt börja teckna in en plats för hela regionen i en ekologisk,bioteknisk framtid.De växande möjligheterna att ''fungera i nätverk''skapar förutsättningar att utnyttja regionens egna och delvisunika möjligheter i uppbyggnaden av en högskola förframtiden. Här ges också förutsättningar att kombineramåttliga dimensioner med förmåga att nå och upprätthållainternationell nivå på forskning och utbildning.Mot ovanstående bakgrund är signalerna om eneventuell flyttning av undervisning och forskning frånGarpenberg ett hot mot den regionala utvecklingen.Verksamheten är ju lokaliserad till just avregionalpolitiska skäl. På den fronten har förutsättningarnainte förändrats. Istället behövs alla regioners bidrag om dennationella ekonomin skall utvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen framförts om bibehållande av den skogligautbildningen vid i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om om möjligheterna tillvidareutveckling av forskningsverksamheten enligt avDalarnas forskningsråd skissad idé.
mot · GF02Ub711 · 1992-01-27 00:00:00 — Att vi i har en hög klass på våra utbildningar vidvårt , har en utvärdering av hela SLU,''Landskap Näring Kunskap'' (SOU 191:101) visat.Samtidigt föreslår utredningen betydande förändringar avSLU:s verksamhet. Målsättningen med de av utredningenföreslagna förändringarna är en ökning av kvaliteten. Attbåde höja kvalitén och minska anslaget ser vi som svårt.Regeringen har gjort tydliga markeringar om attforskning och högre utbildning är två områden som maninte skall spara på eftersom de har stor betydelse för vårtlands utveckling. Högskolan inomutbildningsdepartementet får ökade anslag till fler platseroch bättre lokaler vilket vi ser som mycket positivt.Med tanke på den satsning som görs på övriga högskoloroch universitet anser vi att man borde undersökamöjligheten att hitta en bättre lösning vad det gällernedskärningarna inom SLU.Delar av löntagarfondernas medel har föreslagits skall använda till bl a forskning och vi föreslår därföratt man undersöker möjligheterna att ta dessa medel ianspråk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt son sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om omfördelning av medel tilllantbruksuniversitetet i .
mot · GF02Ub712 · 1992-01-27 00:00:00 — Skogsutbildning och forskning i av yta är bevuxen med skog. Skogen gerarbetstillfällen och exportinkomster.I stora delar av landet är skogsbruket den dominerandenäringen. Detta gäller även delar av tillexempel Småland.Skillnaderna mellan norra och ärbetydande. I dominerar småskogsbruket mednära 100 000 skogsägare. I denna del av landet finns också enannorlunda trädslagsfördelning med bl.a. ädellövskog.Forskning och utbildning kring skötselfrågor förblandskogen är nödvändig i södra för svenskt skogsbruk beror till stor delpå ökade kunskaper hos dem som sysslar med denna näring.De olika skogsskolorna har här haft stor betydelse. För enfortsatt utveckling av skogsbruket i är detnödvändigt att skogsteknikerutbildningen i Värnamobehålls. Institutet är väl etablerat inom skogsbruket i dennadel av landet.I budgetpropositionen 1991/92:100 bilaga 10 redovisaspå sidan 87 den planeringsram som bör gälla för nästabudgetår vad avser den statliga utbildningen inom jord- ochskogsbrukssektorn.Föredragande statsrådet anser att de besparingar somskall göras inom () fåravgöras av SLU själva. Det anges dock att ett område förbesparing är den skogliga utbildningen, vilken bör anpassastill marknadens behov. I behovet av marknadsanpassningkan vi instämma.Fördelningen av de 135 utbildningsplatserna avskogsteknikerutbildningen är enligt vår mening väl avvägd.För hela södra delen av finns 45 utbildningsplatser iSmåland på skogsinstitutet i Värnamo.Vi ser det som självklart att det skall finnashögskoleutbildning inom skogsbruket i denna del avSverige. Vi förutsätter också att SLU noga överväger vareventuella förändringar bör ske.Det är oerhört viktigt att forskning och utbildning inomskogsvårdsområdet kan bibehållas och vidareutvecklas tillgagn för skogsnäringen i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsatt utbildningoch forskning inom skogsbruksområdet i .
mot · GF02Ub713 · 1992-01-27 00:00:00 — bedriver forskare vidskogsvetenskapliga fakulteten, Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) riktad grundforskning omekosystemet skogen i försökspark.I samband med FN:s stora miljökonferens som ägde rumi och 1972 så startade storprojektet''barrskogslandskapets ekologi''. I detta projekt studeradesi detalj olika samband i ett skogsekosystem. Ett sextiotalforskare från samtliga universitet engagerade sig i dettaprojekt, vilket ledde till mer än 400 vetenskapliga uppsatseroch ett tiotal doktorsavhandlingar.Både inom och utom landet är ett välkäntbegrepp då det gäller modern skogsforskning ochförsöksområdet besöks av ett stort antalintresserade från hela världen. Ur skoglig vetenskapligsynpunkt är utan tvekan unik i världen.Jädraås försökspark utgör en basresurs förforskning och skoglig undervisning, främst för SLU, menäven externa forskare har möjlighet att utnyttjaförsöksparken. Ett huvudlaboratorium och två välutrustadefältlaboratorier ger goda möjligheter för olikaforskningsändamål.Ett omfattande klimatregistreringsprogram har pågåttsedan 1972 och har utvidgats till attomfatta mätning av vissa luftföroreningar.Man har under dessa som verksamheten har pågåttskaffat sig en mycket bred kunskap och man har kartlagtolika mätresultat. Jag anser att det är oerhört angeläget tar till vara denna samlade kunskap som finns.När nu FN:s stora miljökonferens -92 ska äga rum tyckerjag att det borde vara rätt tidpunkt att man lyfter fram denskogliga forskningen och startar ett nytt barrskogsprojekt.En utredning omkring dessa frågor borde tillsättas meduppgift att se vilka yttre faktorer som påverkar kvalitetenpå skogen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av tvärvetenskapligskogsforskning förlagd till .
mot · GF02Ub807 · 1992-01-27 00:00:00 — Säkra en aktiv ANT-undervisning i skolorna I samband med beslut om det nya skolverketväcktes förslag om att länsskolnämndernas ansvar ochengagemang för en aktiv ANT-undervisning (Alkohol,narkotika och tobak) måste säkras. Som svar på framfördamotioner hävdade utskottet att det bör ankomma på det nyaverket att ta ett sådant ansvar. synes det varaoklart hur detta riksdagsbeslut skall efterlevas av olikaansvariga skolmyndigheter. Därför bör geregeringen i uppdrag att omgående ombesörja att dennariksdagens intention får genomslag fullt ut.Det är angeläget att lärarkåren får en löpande fort- ochvidareutbildning i detta komplicerade ämne, som ständigttillförs ny problematik och nya värderingar.Även lärarhögskolornas ämnesplaner bör beaktas i dettasammanhang, eftersom det är av vikt att hela lärarkårenkänner ett ansvar för dessa frågor.I framtiden bör varje kommun kunna redovisa, hur manplanerat för ANT-undervisningen i sin skolplan för läsåret.Vid de årliga kommande revisionerna kan man på dettasätt få synpunkter på positiva och negativa erfarenheter.Som resurs för denna form av planering ochundervisning kan konsulenter,pedagogiska material, folkhögskoloroch folkrörelser i övrigt nyttjas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en aktiv ANT-undervisning iskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ANT-undervisning ilärarutbildningen på såväl grundutbildning somfortbildning.
mot · GF02Ub809 · 1992-01-27 00:00:00 — Kraven på goda språkkunskaper ökar ständigt. Juintensivare kontakterna mellan folken blir desto större blirbehoven av att kunna främmande språk.Det är mot den bakgrunden naturligt att mångamänniskor gör betydande ansträngningar för att på etttillfredsställande sätt lära sig ett eller flera främmandespråk.Ett språk som tyvärr kommit att spela en alltförundanskymd roll i det internationella umgänget äresperanto. Till skillnad från de allra flesta andra språk ärdet konstruerat, vilket innebär att det inte är modersmål förnågon folkgrupp.Genom sin enkelhet är det lätt att lära och praktiskt tillsin utformning. Många människor har genom esperantofunnit vägar till kunskap, internationell förståelse ochgemenskap.Om kunskapen i esperanto blev mer spridd, skullemånga människor lättare än nu kunna kommunicera medvarandra. Om många människor kunde esperanto skulleinte lika stora kostnader och ansträngningar som läggasner på språkinlärning.Givetvis är det en utopi att tro att kunskaperna iesperanto kommer att öka snabbt i världen, men det är inteav oväsentlig betydelse vad länder som gör i dettasammanhang. Exempelvis är kostnaderna föröversättningar i FN och EG mycket stora.Därför bör åtgärder vidtagas för att främja kunskapernai esperanto.Bland exempel på åtgärder som exempelvis kan vidtagasför att främja detta språk, är att ge utrymme förundervisning i och på gymnasiet. Vidare skulledet vara av stort värde om en professur -- exempelvis iGöteborg -- kunde inrättas.Dessutom skulle utbildning av lärare vara ett lämpligtmedel att sprida kunskapen i esperanto. Exempelvis skullesådan utbildning kunna ske i folkhögskoleform. Inte minstnu när arbetslöshet råder, skulle detta vara av stort värde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att stimulerautbildningen i esperanto.
mot · GF02A4 · 1992-02-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:89 Uppsägning av internationella arbetsorganisationens () konvention (nr 96) angående avgiftskrävande arbetsförmedlingsbyråer avslår regeringens förslag att säga uppILO-konventionen (nr 96). Vi delar LO:s och TCO:suppfattning att det skulle innebära en försvagning av denoffentliga arbetsförmedlingen och kraftigt försämramöjligheterna att bedriva en effektivarbetsmarknadspolitik.Det finns inte något sakligt skäl i propositionen varförman skall säga upp konventionen. Enda orsaken måste vararegeringens övertygelse att den enda vägen att lösa olikaproblem är att överlåta dem till marknadskrafterna eller såkallad privat företagsamhet.Sveriges agerande i olika frågor har på detinternationella planet ofta mötts med respekt ochbeundran. arbetsmarknadspolitik har rönt alltstörre uppmärksamhet. Allt fler länder i har fåttupp ögonen för att lyckats hålla den öppnaarbetslösheten nere. En av förutsättningarna för detta harvarit en väl utbyggd arbetsförmedling.När nu arbetslösheten stiger och det inte finns någraarbeten att förmedla skall man privatiseraarbetsförmedlingen. Detta i ett läge närarbetsförmedlingens andra viktiga funktion -- den somarbetsvägledare, förmedlare av vidareutbildning m.m. --blir akut. Regeringen nämner ingenstans i propositionenhur de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ska fågenomslagskraft i ett system som bygger påavgiftsfinansierade privata arbetsförmedlingar.Det finns ingenting som talar för att privatarbetsförmedling skulle fungera bättre än den offentligaarbetsförmedlingen. Tvärtom har den som blivit arbetslöskänt en trygghet att kunna gå till en arbetsförmedling och fåhjälp utan att tänka på vad det kommer att kosta.Regeringens agerande är mycket märkligt. När övrigaländer äntligen inser värdet av en aktivarbetsmarknadspolitik vill regeringen säga upp detinternationella avtal som är en viktig förutsättning för ensådan arbetsmarknadspolitik. tror att ettsådant agerande kommer att mötas med stor förundran ochminska trovärdighet när det gäller den socialadimensionen i Europasamarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om uppsägningav (nr 96) angående avgiftskrävandearbetsförmedlingsbyråer.
mot · GF02Fi31 · 1992-02-19 00:00:00 — med anledning av förs. 1991/92:16 revisorers förslag angående konsumentprisindex En minskning av användningen av tobak och alkoholskulle i i-länderna betyda mer för människors hälsa ännågon annan åtgärd. I har vi arbetat medinformation, vissa restriktioner och prisinstrumentet för attminska bruket av såväl tobak som alkohol. Ett problem närdet gäller det prisinstrumentet har varit att tobaks- ochalkoholpriserna inräknats i konsumentprisindex och att detdärför inte ansetts möjligt att lägga dem på en nivå som varitönskvärd för att minska bruket av tobak och alkohol.Inom den europeiska gemenskapen läggs det mycketstor vikt vid bekämpningen av skadeverkningarna av såvältobak som alkohol. Sedan l986 finns en särskild kommissioninom EG bestående av ländernas ledande cancerforskaresom arbetar i kampen mot cancer. ingår somfullvärdig medlem i denna grupp.EG:s ministerråd har utfärdat en rekommendation tillmedlemsländerna om införandet av ett konsumentprisindexdär alkohol och tobak räknats ifrån. Motivet bakomrekommendationen är enligt uppgift att prispolitik ikonsumtionsdämpande syfte skall kunna bedrivas utan attdetta skall behöva lyfta bokförd inflation i länderna.Pris- och skattepolitiken måste spela en betydande roll iett trovärdigt hälsopolitiskt program mot såväl tobak somalkohol. Vi borde därför i följa EG:srekommendation att utesluta tobak och alkohol urkonsumentprisindex. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om exkludering av tobaks- ochalkoholpriser i prisindex.
mot · GF02A10 · 1992-03-16 00:00:00 — att beslutar öka antalet årsstudieplatser påanslaget för lokala och individuella linjer samt friståendekurser med 2 000,8. att beslutar tillföra anslaget för lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser 60 milj. kr.
mot · GF02A12 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:124 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar UngdomsplatsLäget på arbetsmarknaden just nu är extra svårt för demsom aldrig fått in en fot. Till dem hör ungdomarna. Alla sättatt underlätta för unga människor att komma in påarbetsmarknaden måste därför användas. Regeringensproposition 1991/92:124 om arbetsplatsförlagd praktik för18--25-åringar är därför bra.Långtidsarbetslösheten bland unga människor måste påalla tänkbara sätt bekämpas. Att få meningsfylldsysselsättning, som är en investering inför framtida yrkeslivär mycket bra. Praktikplatsen ger dessutom bra chanser tillvidare anställning och den ger en merit och en referens attlämna. Praktikplatsen kan vara ett sätt för ungdomarna attbli mer klara över vad de vill jobba med och vilkenytterligare utbildning som i så fall krävs.Det finns dock en uppenbar risk med systemet. kande ungdomar som slutar och absolut inte ärredo för vidare studier i gymnasieskolan fåyrkespraktik genom ungdomsplats. För många lederungdomsplatsen till att man med nya krafter ochförutsättningar återvänder till skolan. Tack vareungdomsplatsen har vägen till vuxenvärlden underlättatsoch den nödvändiga gymnasieutbildningen har kunnatfungera.I den omläggning av statsbidragen till skolan somgenomförts får kommunerna via skolansuppföljningsansvar betydligt friare händer och utökademöjligheter till personliga lösningar för de ungdomar somryms inom skolans uppföljningsansvar, alltså 16--17-åringarna. Det innebär att olika former av praktikplatser ärmöjliga även för 16--17-åringarna. Dessa platser får dockhelt andra ekonomiska villkor både för arbetsplatsen ochför kommunen. Skall praktikanten själv få någon ersättningutöver studiebidraget måste antingen arbetsplatsen ellerkommunen stå för denna kostnad.Med det nya systemet för ungdomspraktik finns enuppenbar risk att de yngsta får utomordentligt svårt atterhålla praktikplatser i konkurrens med de äldreungdomarna. Kostar dessa praktikplatser dessutom pengarför företagen blir det troligen näst intill omöjligt att få framplatser.Ett intimt samarbete mellan skolansuppföljningsansvariga och arbetsförmedlingen ärnödvändigt för att klara ut detta.Det handlar inte om mer än några tusental 16--17-åringar, men det är inte desto mindre viktigt att dessa, somredan har en mycket svår situation, inte glöms bort isamband med en viktig reform för en stor ungdomsgrupp.Mot denna bakgrund är det angeläget att kommunerna,genom skolans uppföljningsansvar, aktivt satsar på att hittabra praktikmöjligheter även för de 16--17-åringar som inteär redo för gymnasieutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsplatspraktik för 16--17-åringar.
mot · GF02A6 · 1992-03-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:98 Vissa beslut fattade av internationella arbetskonferensen vid dess sjuttiosjunde möte delar regeringens uppfattning att nr 170 om säkerhet vid användning avkemiska produkter i arbetslivet bör godkännas av Sverige.Vänsterpartiet anser i motsats till regeringen att Sverigebör tillträda konvention 171 om nattarbete. I likhet med vadLO och TCO anför i sina remissvar anser vi att de hindersom föreligger för mot ratificering av konventionenbör kunna undanröjas genom inte alltför omfattandelagändringar. På några punkter kan konventionen som TCOanför ge ett starkare skydd för svenska löntagare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attSverige bör tillträda nr 171.
mot · GF02A8 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:124 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar I propositionen föreslås ett nytt åtgärdssystem i form avarbetsmarknadsutbildning med arbetsplatsförlagdpraktik -- benämnd ungdomspraktik -- för att bekämpaarbetslösheten bland ungdomar . Syftet är attungdomarna skall få viktig yrkespraktik ocharbetslivserfarenhet som ökar deras möjligheter attkonkurrera om arbete på den reguljära arbetsmarknaden.Vi delar den grundsyn som propositionen ger uttryck föroch menar att syftet kommer att kunna uppnås med deförslag som föredragande statsrådet för fram ipropositionen. På en punkt anser vi dock att det krävs ettförtydligande och en skärpning av propositionstexten.I propositionen (sid. 16) redovisar föredraganden deförändringar som gäller fr.o.m. beträffandekommunernas utbildningsansvar. Vi menar att detta på etttydligare sätt måste komma till uttryck i det kommanderiksdagsbeslutet.En av de viktigaste drivkrafterna för en fortsattutveckling av näringslivet och för en hög sysselsättning ilandet är kunskaper och kompetens hosmedborgarna. Arbetslivet kräver i större utsträckning äntidigare goda kunskaper både i allmänna ämnen och iyrkesämnen. Den reformerade gymnasieutbildning somriksdagen har beslutat om (prop. 1990/91:85, UbU16, rskr.356) ger möjlighet för alla ungdomar att få en godgymnasieutbildning. En avslutad gymnasieutbildning måstealltid vara ett klart och tydligt förstahandsalternativ.Det förhållandet att betald yrkespraktik på något sättskulle kunna framstå som ett alternativ till reguljärutbildning riskerar att leda till fel signaler till ungdomarna.Inte minst erfarenheterna då mångaungdomar avstod från att ta erbjudna platser igymnasieskolan eller lämnade en redan påbörjad utbildningför ett -- i deras ögon -- välbetalt beredskapsarbete manartill försiktighet. Den nu föreslagna ersättningen om 239 krper dag eller ca kan vara frestande --även om det innebär en kortsiktig lösning. kvarstårju ändå utbildningsbehovet, och sett i ettsamhällsekonomiskt perspektiv är vuxenutbildning ikomvux eller AMU alltid ett dyrare alternativ änungdomsutbildning.För ungdomar med tvåårig gymnasieutbildning torde etttredje år som påbyggnadsutbildning vara att föredraframför den nu föreslagna yrkespraktiken. Vi utgår ifrån attregeringen återkommer i denna fråga i samband medkompletteringspropositionen.Våra förslag innebär att avsnittet som redovisar vilkaungdomar som kan komma ifråga för den nu föreslagnaungdomspraktiken förtydligas på följande sätt:1. För att ungdomar i åldern 18--utan minst tvååriggymnasieutbildning skall kunna deltaga i ungdomspraktikskall det föreligga synnerliga skäl.2. Arbetsförmedlingen skall åläggas att alltid samrådamed ungdomarnas hemkommuner före en eventuellanvisning till ungdomspraktik.3. Det som sagts här ovan under punkterna 1 och 2 skallklart framgå av anvisningarna till arbetsförmedlingarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkoren för ungdomspraktikvad avser ungdomar i åldern 18--.
mot · GF02A9 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:124 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar Den i propositionen föreslagna lösningen medungdomslöner i form av ungdomspraktik ser vi principielltsom en bra idé för att motverka ungdomsarbetslösheten. Vianser emellertid att bör besluta om att förlängatiden för provanställning samt stimuleraarbetsmarknadens parter till att införa ungdomslöner.Dessa åtgärder vore mycket fördelaktiga för de arbetslösaoch för svenska näringslivet och därmed bra för det svenskavälståndet. Dessutom kostar dessa åtgärder ingenting!Vidare bör till den föreslagna lösningen fogas vissabestämmelser -- såväl för företaget som för denpraktikanställde -- enligt följande:Ett företag bör ej få erbjuda ungdomspraktikplats omtidigare anställda sagts upp efter ett angivet datum efter detatt de nya reglerna trätt i kraft. Fortlöpande bör gälla attföretaget ej kan erbjuda ungdomspraktik om uppsägningarav anställda med likvärdigt arbete skett inom de tre senastemånaderna.Dessutom bör den som deltar i ungdomspraktik gesmöjlighet till utbildning och handledning. Vidare skallungdomarna ges tillfälle att fortlöpande deltaga ijobbsökar-, väglednings- och yrkesvalsaktiviteter mellanfyra och per vecka.En anställd bör -- enligt reglerna för ungdomspraktik --ha rätt att söka ny ungdomspraktik med en veckasuppsägning, om företaget ej kan erbjuda full sysselsättningmed överenskomna arbetsuppgifter. Om annan fastanställning erbjudes bör samma uppsägningstid gälla. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att förlänga tiden förprovanställning och stimuleraarbetsmarknadens parter att införa ungdomslöner,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler för erbjudande avungdomspraktikplatser vid tidigare uppsägningar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om praktikanternas möjlighet tillutbildning, handledning och jobbsökaraktiviteter,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att söka nyungdomspraktik med en veckas uppsägning, om företagetej kan erbjuda full sysselsättning med överenskomnaarbetsuppgifter.