ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sf276 · 1992-01-27 00:00:00 — ''Hur stor är din ATP-poäng?'' Långt ifrån alla kan svarapå denna för framtidens ekonomi så viktiga fråga, trots attskattemyndigheten fastställer storleken avpensionsgrundande inkomst för varje försäkradmedborgare.Vid ålder erhåller man den första individuellainformationen om intjänade pensionspoäng, den framtidapensionens storlek o.s.v. Detta är en utmärkt upplysning,men den borde komma . En tidigareinformation tillsammans med en årlig redovisning av ATP-poäng skulle ge bättre möjligheter att påverka denkommande ekonomin. Man skulle få en bättre medvetenhetgällande de faktorer som påverkar pensionen och detta i ettskede då det fortfarande går att påverka det egna arbetslivetoch framtiden.Många är dåligt insatta i ATP-poängens betydelse.Alltför sent inser man att de intjänade ATP-poängen ärmycket låga. Kvinnor som arbetat deltid och timtid har intealltid insett vilken ekonomisk situation de hamnar i då deblir pensionerade. Efter ett långt slitsamt arbetsliv, får deen ringa ATP-pension. Det är viktigt att unga människor fårbättre kunskaper, för att undanröja denna situation iframtiden.Vi får på skattsedeln uppgift om pensionsgrundandebelopp. Det borde med den teknik, som det finnstillgång till, vara fullt möjligt att också uppge vad dettamotsvarar i ATP-poäng.Med uppgifter om ATP-poäng på skattsedeln skullemedvetenheten öka om framtidens ekonomi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om årlig redovisning av ATP-poäng.
mot · GF02Sf277 · 1992-01-27 00:00:00 — Genom skatteomläggningen fick medelinkomsttagareoch höginkomsttagare en påtagligt sänkt skatt. Drabbadesgjorde låginkomsttagare och framför alltlåginkomstpensionärerna med låg eller ingen ATP.Gruppen pensionärer, ca 500 000 personer, som har sålåg pension att de får pensionstillskott, fick en drastisktförsämrad ekonomi och detta märktes snabbt påsocialbyråer och försäkringskassor. Människor, som aldrigtidigare haft någon kontakt med det sociala, tvingades ditför att de skulle få ekonomin att gå ihop.För att inte öka antalet socialbidragstagare satte densocialdemokratiska regeringen in ett extra ekonomiskt stödtill pensionärer med låg pension, och ett förstalågvattensmärke nåddes när debatten kom att handla ompensionen som en socialhjälp.Vänsterpartiet stöder gruppen låginkomstpensionärer.Vi har för detta ändamål avsatt en miljard för att från den 1januari 1993 öka deras pensionstillskott från av ett helt basbelopp. Detta ger en höjning avpensionen med ca . Vårt mål är att höja pensionstillägget till ett helt basbelopp.På vill vi att pensionärer ska ha en rejälgrundpension utan pensionstillägg och bostadstillägg. Detbehövs antagligen en övergångstid för att genomföra detta.Vi vill att staten övertar ansvaret för attutjämna boendekostnaden.Vänsterpartiet motsätter sig att möjligheten till attdeltidspensionera sig tas bort. Vi anser att deltidspensionenhar varit en ventil mot utslagning och utbrändhet. Den harutgjort en möjlighet att trappa ner och att kanske släppa inungdomar i arbetslivet. Regeringens förslag kommer attöka utslagningen i arbetslivet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär sådan ändring ilagen om pensionstillskott så att detta den 1 januari 1993ökar från av ett helt basbelopp,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en grundpension,3. att avslår regeringens förslag tillavskaffandet av delpensionsförsäkringen.
mot · GF02Sf280 · 1992-01-27 00:00:00 — Uttagsreglerna för föräldraförsäkringen har varitsvåröverskådliga. Detta har inneburit att de varierandeuttagsmöjligheterna ibland utnyttjats på ett sätt somförorsakat en betydande administrativ belastning hosförsäkringskassorna.Riksförsäkringsverket har i en rapport ''Administrativaförenklingar inom föräldraförsäkringen'' utarbetat ettflertal förslag till regeländringar. Rapporten är ute påremiss. Regeringen avser emellertid (enligtbudgetpropositionen) att förelägga förslag tillförändringar till . Med anledning av detta vill viframföra följande:Garantidagarna bör inte ''tvångsplaceras'' sist iförsäkringen!Det står naturligtvis klart att det medfört ett avsevärtadministrativt merarbete när garantidagarna plockas vidspridda tillfällen . Men enplacering av garantidagarna sist försvårar möjligheterna attöka fädernas uttag.Fortfarande är det ju så att män som utnyttjarförsäkringen och tillbringar tid tillsammans med sitt barnoftast gör det . Dettahänger samman med olika faktorer, men amning ochkvinnans arbete kan vara två av dem.Kopplar man samman detta med det faktum att mannenfortfarande är den av föräldrarna som har den högreinkomsten är det lätt att konstatera att ett eventuellt tvångatt ta ut garantidagarna sist knappast ökar möjligheten attfå fler fäder att utnyttja försäkringen.Männen skulle istället kunna välja att ta ut dagarna 3månader tidigare -- och ''spara'' de 90 garantidagarna.Förutsättningarna är då små att alla kvinnor skulle ha rådatt gå tillbaka till hemmet med endast /dag i 3 månader.FörslagVi föreslår istället följande förenkling:Garantidagarna får -- som -- tas ut först efter halvaperioden, men med minst per gång.Föräldraförsäkringens fortsatta utbyggnadI övrigt hänvisar vi till den socialdemokratiskapartimotionen ''Rättvisa i socialförsäkringen''. Därmarkeras en oförändrad inställning i sak till försäkringenoch utbyggnadsbehovet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om garantidagarnas placering iföräldraförsäkringen.
mot · GF02Sf281 · 1992-01-27 00:00:00 — De s.k. undantagspensionärernas situation var de s.k. undantagspensionärerna engrupp som med all rätt ansågs orättvist behandlad, trotsständiga påpekanden främst från gentemotden dåvarande regeringens passivitet i frågan.Nu är det problemet äntligen löst. Det finns emellertidytterligare en liten grupp människor som lever bara på sinfolkpension. De får inget pensionstillskott och därmed inteheller något kommunalt bostadstillägg (KBT).För att överhuvudtaget kunna överleva hänvisas de tillatt söka socialhjälp. Men många äldre vägrar att uppsökasocialbyråer för att, som de upplever det, förnedra sig tillatt be om hjälp.Det är här fråga om människor som oftast arbetat helasitt liv och mestadels haft familj och barn att dra försorg om.Därför anser de sig vara berättigade till åtminstone detblygsamma stöd som tillfaller de annars sämst ställdagrupperna i samhället: pensionstillskott.Denna begäran har hitintills inte kunnat villfaras. Allttyder på att bakom ställningstagandet ligger ett striktjuridiskt resonemang, som rent juridiskt en gång må ha haftsin relevans. När konsekvenserna blivituppenbara -- social misär i många fall -- ter sig sambandetmellan orsak och verkan utan all rimlig proportion. Härborde istället nåd gå före rätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för attförbättra de allra sämst ställda pensionärernas situation.
mot · GF02Sf282 · 1992-01-27 00:00:00 — Svensk hälso- och sjukvård ombesörjs väsentligen avlandstingen. I de flesta landsting pågår ettomfattande utvecklings- och förnyelsearbete. Resultatet avdetta arbete kommer att påverka produktionen, kommeratt medföra förändringar av arbetsorganisationen ochmedverka till höjd effektivitet.I dag sker huvuddelen av produktionen i landstingensregi men viss verksamhet sker privat, främst insatser frånläkare och sjukgymnaster. Ersättningen till dessa regleras ilagen om allmän försäkring (AFL), vilken enbart tar uppdessa grupper. I samband med det utvecklingsarbete som nupågår torde det bli intressant att även andrayrkesgrupper i vården ges möjlighet att arbeta privat.Arbetsterapeuterna har framfört önskemål omdenna möjlighet.Med nuvarande bestämmelser finns det ingen möjlighetför den allmänna försäkringen att föra upp andra grupperän läkare och sjukgymnaster på förteckningen överprivatpraktiserande vårdgivare. Detta innebär ettoöverstigligt hinder för arbetsterapeuter och andra attpröva alternativa produktionsformer i vården. Det utgörockså rimligen ett hinder i det utvecklingsarbete som pågår.Jag föreslår därför att åtgärder vidtas så attarbetsterapeuter och andra yrkesgrupper i vården där detkan bli aktuellt av den allmänna förs upppå förteckningen över privatpraktiserande vårdgivare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet för fler vårdgivare attutöva sitt yrke som privatpraktiserande genom att dettaregleras i lagen om allmän försäkring.
mot · GF02Sf286 · 1992-01-27 00:00:00 — Försäkringsvillkoren vid trilling- och fyrlingfödsel Föräldraförsäkringen med anledning av barns födelseutges med , varav 360 med belopp relaterattill inkomst och relaterat till garantinivån. Vid flerbarnsbörd utgesföräldrapenning för tillkommande barn med 90 dagarförsäkringsrelaterade och med garantinivån perbarn.I samband med tvillingfödsel kan det vara rimligt attendast göra en tilldelning av antalet inkomstrelateradedagar . En person bör under normalaomständigheter ha faktiska möjligheter att handhavårdnaden om två födda barn, även ommerarbetet är betydande.Däremot är situationen orimlig beträffande trilling- ochfyrlingfödslar. Arbetsbelastningen blir för hög för enperson. För att på ett tillfredsställande sätt vårda tre ellerfyra barn som är födda krävs under en relativt långperiod två vårdare. Föräldraförsäkringen ger intetillräckligt goda villkor för att detta skall kunna ske på ettsådant sätt att bistånd från kan undvikas.Vid trillingfödsel utgår alltså 360+90+90 dagar som ärbaserade på inkomstnivå, dessutom utgår 90+90+90 dagarefter garantinivån. För två föräldrar utgår alltså totalt medjämn fördelning vardera med inkomstrelateradföräldraförsäkring och vardera med garantinivån.Om dessa tre barn i stället fötts med ett intervall på t.ex.12 månader skulle i stället med inkomstrelaterad föräldrapenning utgåttplus garantidagarna.Det kan konstateras att det knappast är rimligt att tvåföräldrar då båda uppbär ersättning enligtgarantinivån kan klara sig ekonomiskt på detta. Effekternaav det nuvarande systemet är alltså besvärande för dem somfår flerbarnsbörd med trilling- eller fyrlingfödsel. Det är ettstort bekymmer för de familjer som drabbas av detta systemmen totalt sett är det för försäkringssystemet ett litetproblem.Under 1989 skedde 31 trillingfödslar med levandetrillingar och två fyrlingfödslar. En förbättrad nivå vadgäller föräldraförsäkringens ersättning i samband medtrilling- och fyrlingfödslar får därför försumbarabudgetmässiga effekter.Det borde vara rimligt att antalet inkomstrelateradeersättningsdagar för det ''tredje'' barnet vid en trillingföselborde vara lika stor som för det ''första''. Tillskottet för det ''fjärde''barnet i fyrlingfödsel kan däremot ske enligt nuvaranderegler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrad föräldraförsäkring vidtrilling- och fyrlingfödsel.
mot · GF02Sf287 · 1992-01-27 00:00:00 — Arbetsgivarens ansvar för rehabiliteringDen enskildes behov av rehabilitering är sedan årsskifteti första hand arbetsgivarens ansvar. Arbetsgivaren skallföreta en rehabiliteringsutredning som skall lämnas tillförsäkringskassan. Utredningen ligger sedan till grund fören individuell rehabiliteringsplan.Det är enligt vår uppfattning nödvändigt att ta störrehänsyn till småföretagens situation. Att upprättarehabiliteringsplaner innebär ett inte obetydligt merarbete.Man bör istället eftersträva enklare administrativa rutinerför företagen även på detta område. Vi anser därför att enkompletterande lagbestämmelse bör införas som anger attarbetsgivare med upp till 15 anställda har rätt att, om de såönskar, få en rehabiliteringsutredning utförd avförsäkringskassan. Härigenom undviker man risk föroklarheter och kompetenstvister liksom att mindrearbetsgivare belastas på ett sätt som ingen tjänar på. Manbör också på detta sätt kunna undvika att en särskildorganisation för dessa ändamål behöver byggas upp påmindre arbetsplatser.Lagen om sjuklönSjuklönereformen måste enligt vår uppfattning varakostnadsneutral för arbetsgivarna som grupp. Det är därförav stor vikt att regeringen nogsamt följerkostnadsutvecklingen för arbetsgivare och sjukförsäkringenoch att avgiften vid behov justeras. Vad här anförts bör gesregeringen till känna.Enligt 1 § lagen om sjuklön omfattas inte uppdragstagareoch egenföretagare av sjuklönereglerna. För dessa gruppergäller även fortsättningsvis lagen om allmän försäkring.Detta innebär bland annat att de enmansföretagare somdriver sin rörelse i aktiebolagsform -- utan anställda -- blirfråntagna sin sjukpenning under de första fjorton dagarna.Detta missförhållande bör enligt vår mening rättastill. Likställighet bör råda när det gäller rätten till sjuklön.Nytt rapporteringssystemEtt nytt och effektivare system för att rapporteraarbetsskador bör införas. Det nuvarande fungerar inte sominstrument för företag och myndigheter att tidigt upptäckaen nedslitning av människor som bör föranleda åtgärder.Vad här anförts bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändringi lagen om allmän försäkring i enlighet med vad i motionenanförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett kostnadsneutraltsjuklönesystem,3. att hos regeringen begär förslag till ändringi 1§ lagen om sjuklön i enlighet med vad i motionenanförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett nyttrapporteringssystem för arbetsskador.
mot · GF02Sf289 · 1992-01-27 00:00:00 — Retroaktivt vårdår inom ATP-systemet m.m. Den som vårdar eget barn i hemmet kan få tillgodoräknasig tid för ATP. Barnet skall vara under 3år. Ansökan om vårdår måste göras hosförsäkringskassan året efter vårdåret. Alla tänker inte pådetta och går därmed miste om värdefulla ''ATP-år''.Det nu gällande systemet infördes av 1982.Föräldrar som valde att stanna hemma och sköta sina barnfrån det att ATP infördes är således ejdelaktiga i det nya systemet. För deras slutgiltiga pensionkan detta få en stor betydelse.Enligt vår mening bör det nuvarande systemet kunna blitillämpligt retroaktivt från att ATP genomfördes. Alla somär berättigade härtill borde få ansöka om att i efterhand fådessa vårdår sig tillgodoräknade. Denna retroaktivitet börgälla dels för tiden l960--1982, dels för tiden härefter för allasom glömt att göra ansökan om s.k. vårdår.Det synes oss mera praktiskt att alla som stannar hemmaoch vårdar barn fortsättningsvis automatiskt får dettavårdår sig tillgodoräknat i stället för att behöva ansökahärom. I det datoriserade samhälle vi lever i borde det intevara några svårigheter att vare sig ordna med de retroaktivabesluten eller att införa ett automatiskt tillgodoräknande.Den tillsatta parlamentariska arbetsgruppen meduppgift att utarbeta förslag till nytt system för den allmännapensioneringen bör erhålla uppdraget att i sittberedningsarbete beakta vad som framhållits i dennamotion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att denparlamentariska arbetsgruppen får tilläggsdirektiv ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GF02Sf501 · 1992-01-27 00:00:00 — Korttidsstudiestödet och internatbidraget gör det möjligtför ca 3 000 LO-medlemmar och ca 400 medlemmar inomhandikapp- och pensionärsrörelsen i attförbättra sina kunskaper i basämnen och isamhällskunskap.Under innevarande år disponerar östgötarna ungefär 11 milj.kr. Dessutom finns drygt 2,5 milj.kr. i form avstatsbidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatserna.Dessa resurser är för många kortutbildade språngbrädan tillett aktivt samhällsengagemang och, i åtskilliga fall, ensprångbräda till längre utbildningar.Det förekommer sannolikt att även de med hyfsadskolutbildning får del av dessa resurser. Det finns ett utbudav kurser, vars målgrupp uteslutande innehåller en tämligenbegränsad skara redan mycket engagerade personer.Dessa kurser utgör dock en mycket marginell del av dettotala utbudet, vilket framgår av de siffror sominledningsvis nämndes. Nästan 3 500 östgötar får del av korttidsstudiestödet ochinternatbidraget. Omfattningen och den bredarekryteringen visar att stödet spelar en viktig roll förföreningslivet och för många enskilda individer.Förslaget i budgetpropositionen innebär förÖstergötlands del att korttidsstudiestödet ochinternatbidraget reduceras från dagens 11 milj.kr. till ca 4 milj.kr. Bidraget till uppsökande verksamhet försvinnerhelt.Konsekvenserna för del är uppenbara.När den uppsökande verksamheten begränsas blir denoundvikliga följden att många aldrig får den kamratligaknuff framåt, som är nödvändig för att man skall våga tasteget till en kortare eller längre utbildning. Minskningen avkorttidsstudiestödet och internatbidraget leder till atttusentals östgötar förlorar möjligheten -- kanske den endamöjligheten -- att förbättra sina baskunskaper och engagerasig i föreningslivet.Bland dessa återfinns som sagts ovan många östgötarinom handikapprörelsen. För alla dessa framstårförmodligen budgetpropositionens allmänna tal om dehandikappades rättigheter som, just det, allmänt tal. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om korttidsstudiestödet ochinternatbidraget samt statsbidraget till uppsökandeverksamhet på arbetsplatserna.
mot · GF02Sf502 · 1992-01-27 00:00:00 — 1991/92:100 bilaga 9, F 7 sägerföredragande statsrådet att han ämnar förelägga regeringenförslag om att studerande vid folkhögskollärarlinjen intelängre ska erhålla utbildningsbidrag. Som skäl anges bl.a.att kravet på tidigare yrkeserfarenhet för antagning ärmindre uttalat.Vi finner detta vara en något märklig motivering,framförallt som det i utbildningdepartementets bilaga tillbudgetpropositionen klart markeras högt ställdakvalitetskrav på alla utbildningsformer inom skolväsendet.Vi delar den grundsynen. Det är enligt vår mening likaangeläget att lärare vid folkhögskola har kännedom omfolkrörelser och om den miljö de senare kommer att verkai, som lärare vid handels- och kontorslinjen, industri- ochhantverkslinjen, vårdlärarlinjen och specialpedagogiskapåbyggnadslinjen. För elever vid dessa linjer föreslås ibudgetpropositionen att utbildningsarvodenfortsättningsvis ska utgå.Vi föreslår att vidhåller de bestämmelser somidag finns och som regleras i 7 a kap. studiestödslagen,innefattande även studerande vid folkhögskollärarlinjen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att utbildningsarvode tillstuderande vid vissa lärarutbildningar skall utgå enligttidigare bestämmelser, innefattande även studerande vidfolkhögskolelinjen.
mot · GF02Sf503 · 1992-01-27 00:00:00 — Sommarverksamhet vid Västanviks folkhögskola Västanviks folkhögskola har ett eget daghem som äröppet för både döva och hörande barn. Teckenspråket ärgrundspråk på daghemmet. Det finns både döv och hörandepersonal. För barn som inte tecknat tidigare, t.ex. hörandesyskon till döva barn, ger daghemmet en naturlig kontaktmed teckenspråket.Daghemmet tar emot barn för både kortare och längreperioder. Vid kortkurser tas en barnomsorgsavgift på 860kr./vecka. Vid längre kurser tillämpas kommunensbarnomsorgstaxa.Skolan anordnar teckenspråkskurser förföräldrar och anhöriga till döva eller hörselskadade barn.Under de utvidgas verksamheten viddaghemmet så att man även tar emot barn i skolåldern.Sommaren 1990 inleddes försök med att ge barn över tio årundervisning i teckenspråk halva dagarna. Försöket blevmycket lyckat.Dövorganisationerna ser det som mycket angeläget atthela familjerna får tillgång till det kulturella centrum fördöva som skolan utvecklats till. Intresset för kurserna harökat kraftigt vilket gjort att hälften av de sökande inte harkunnat beredas plats.1990 års sommarverksamhet kostade . mera änvad skolan har kunnat få täckning för. Detta är en alltförstor ekonomisk belastning för skolan.Skolledningen ser verksamheten som mycket angelägen,men den utgör en alltför stor ekonomisk belastning.Verksamheten bör få ett högre ekonomiskt stöd, eller ocksåbör föräldrarna ges möjlighet att få bidrag som kan täcka enhögre avgift till skolan. Det speciella stöd som finnsför föräldrar till döva och hörselskadade barn (TU-stödet)gäller enbart föräldrarna, och det täcker ändå inte heladeras kurskostnad. En översyn bör göras för att pröva omTU-stödet kan utredas för att omfatta barn med handikapp,som hörselskador. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd tillsommarkursverksamheten vid Västanviks folkhögskola.
mot · GF02Sf506 · 1992-01-27 00:00:00 — Utbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbildningar Syftet med utbildningsarvodet är att rekrytera personermed bred erfarenhet från yrkeslivet till läraryrket.Folkhögskollärarlinjen uppfyller, tvärt emot vadföredraganden anför i budgetpropositionen, väl desskriterier. Vid intagningen tas ca en tredjedel av eleverna pålinjen in i kvotgrupp B, där de sökande har minst fem årsrelevant yrkeserfarenhet. I den grupp som påbörjade f-linjen är det ingen som saknaryrkeserfarenhet. Medeltalet för antalet yrkesverksamma är14 år, medianen 12 år.Det är också en missuppfattning att jämförelsevis ungapersoner utan yrkeserfarenhet tas in. Det är tveksamt omnågon alls kan hänföras till den kategorin. Levnadsåldernhos de studerande som påbörjade f-linjen 1992 är så hög attmedeltalet är och medianen . De två yngsta är 29resp. 31 år.Samhället ställer numera inte några krav på attfolkhögskolan skall ha lärare med någon visslärarutbildning. Detta förhållande gäller från den 1 juli 1991och ersattes då av principer om decentralisering tillfolkbildningsrådet och de enskilda folkhögskolorna. Mensamtidigt påpekades i folkbildningspropositionen vikten avatt upprätthålla en hög kvalitet på undervisningen. Dit hörkravet på en pedagogisk/metodisk utbildning. Slutsatsen avdecentraliseringen kan inte bli att behovet av linjen intelängre finns. Den behövs lika mycket som förut, ochsamhället bör ta ansvaret för en hög kvalitet påfolkbildningens lärare lika väl som den tar ansvar för godutbildning inom det konstnärliga området -- som inte äroffentligt -- och för industrin -- som inte heller är offentlig.Tas utbildningsarvodet bort, blir det svårt att rekryteravuxna människor med god utbildning som varityrkesverksamma före f-linjen. Detleder till oönskade effekter på kvaliteten påfolkhögskolorna , och vi riskerar mista den endalärarutbildningen med specialinriktning på folkbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningsarvodet tillstuderande på vissa lärarutbildningar.