ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02A816 · 1992-01-27 00:00:00 — Löneskillnader mellan kvinnor och män Svenska kvinnor har den högsta förvärvsfrekvensen ivärlden. Att få ut fler kvinnor på arbetsmarknaden ärdärför inte längre någon angelägen jämställdhetsfråga.Däremot finns det åtskilliga problem för kvinnorna iarbetslivet som behöver rättas till.Det kanske allvarligaste av dessa problem ärlöneskillnaderna mellan kvinnor och män.Heltidsarbetande kvinnor har i genomsnitt 74--av männens löner beroende på avtalsområde.Av de vanligaste yrkena är det de inom vård och servicesom är lägst betalda. Dessa är också typiska kvinnoyrken.Majoriteten kvinnor finns därför i låglöneyrken.Nuvarande lönesättning ger intryck av att det anses mervärdefullt att sköta en maskin än en människa. Det behövsen ny syn på vad som är värdefullt. Omsorgs- och andratypiska kvinnoyrken måste värderas högre. Att en ungkvinna efter tvåårig vårdlinje får betydligt lägre lön somundersköterska än vad en jämnårig man med sammautbildningslängd får inom verkstadsindustrin är orimligt.Alla försök att komma till rätta med problemet torderesultera i halvmesyrer om inte metoden med könsneutralarbetsvärdering tillgrips som ett verkningsfullt instrument.Det är positivt att en statlig utredning om löneskillnadermellan kvinnor och män tillsattes av den förra regeringen.Enligt direktiven (Dir. 1991:61) skall utredningen ägna sinbegränsade tid (intill utgången av 1992) åt ettmångfasetterat uppdrag. Frågan om arbetsvärdering finnsmed som en del av uppdraget. Denna del ges inte prioritetframför någon annan del.Den nya regeringen bör vidta två åtgärder. Dels bör denge frågan om könsneutral arbetsvärdering överordnadprioritet. Dels bör den överväga omlöneskillnadsutredningen behöver mer tid för sitt arbete.En faktor att beakta i det sammanhanget är ocksåordförandebytet . Genom dessa åtgärder skulleregeringen fullfölja traditionen från perioden --1982 avaktivt jämställdhetsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att stärkalöneskillnadsutredningens pågående arbete.
mot · GF02Bo201 · 1992-01-27 00:00:00 — Kustkommunerna i har fört enojämn kamp mot marknadskrafterna i sin strävan att hållakust- och skärgårdssamhällena levande.Från slutet av 1940-talet skedde ensuccessiv avfolkning i takt med att de gamla basnäringarnafisket, fraktfarten och stenindustrin fick minskad betydelsefrån försörjningssynpunkt.Under 1970-talet började emellertid den negativautvecklingen att vända. Unga människor visade i ökadutsträckning intresse och vilja att flytta ut tillkustsamhällena som åretruntboende, som en vissåterflyttning skedde.Företrädare för kustkommunerna kunde snartkonstatera att de behövde instrument till sitt förfogande föratt aktivt kunna medverka till en positiv utveckling av kust-och skärgårdssamhällena. Enskilda som ville bosätta sig i ettkustsamhälle skulle annars vara chanslösa mot ekonomisktstarka fritidshusköpare.Efter åtskilliga diskussioner och utredningar medförvärvslagstiftning som det mest långtgående förslagetkompletterades kommunernas möjligheter att förköpapermanentbostäder med förmånliga statliga lån.Många anser den kommunala förköpsrätten uddlös. Denåsikten kan få ett visst stöd i statistiken från exempelvisSotenäs kommun, där 361permanentbostäder omvandlats till fritidsbostäder, medanendast ett 30-tal fastigheter genom kommunens förköp ochvidareförsäljning kunnat bevaras som permanentbostäder.Men den kommunala förköpsrätten kombinerad medförmånliga statliga lån är den enda möjligheten attbevara strategiskt belägna permanentbostäder för debofasta, att bidra till att hålla skärgårdssamhällena levande.Regeringens förslag i budgetpropositionen att slopa des.k. förköpslånen innebär därför ett hårt slag motkustkommunerna.Samhällskärnorna dör ut. I hus efter hus slocknar ljusenvintertid. Butiker läggs ner och skolor dras in.Detta är en utveckling som kommer att förstärkas ombudgetpropositionens förslag om att slopa de förmånligaförköpslånen genomförs. Därför bör förslaget avslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att med avslag påbudgetpropositionen i denna del bibehålla de s.k.förköpslånen.
mot · GF02Bo202 · 1992-01-27 00:00:00 — På grund av den dåliga konjunkturen och den borgerligaregeringens sabotage mot bostadsbyggandet är nuarbetslösheten i byggbranschen katastrofalt hög. Totalt ilandet är 840 eller 14,8 %byggnadsarbetare arbetslösa, för är andelen 1 061eller , för är byggarbetslösheten 1 454eller -- högst i landet. De två statsbärande partiernagick till val på att man skulle sätta fart på , men nuefter valet drar man i den effektivaste nödbroms som finnsi ekonomin -- byggbranschen.Den bostadspolitik som gäller innebär högre hyror inyproduktionen, vilket i sig skapar ett köpmotståndeftersom hyresnivån redan tidigare är mycket hög.Upphävandet av de redan beslutade räntelånen skaparosäkerhet på bostadsmarknaden, denna osäkerhet blir ännustörre när regeringen deklarerat att ett nyttbostadsfinansieringssystem skall träda i kraft . Detenda bostadskonsumenterna vet om det nya systemet är attdet kommer att fördyra boendet ytterligare.Som om detta inte vore nog för att slå utbostadsbyggandet har regeringen inte lyckats skapa deadministrativa förutsättningar som krävs för hantering avbostadslånen. är i skrivandestund inte igång med sin verksamhet fullt ut, vilket i sin turinnebär att bankerna inte beviljar lån i dessa fall.Mot denna bakgrund och med kunskap om despridningseffekter som ett sjunkande byggande har, är detinte alls förvånande att regeringen i budgetpropositionenförutser sjunkande BNP även . För att motverkaarbetslöshet och för att uppnå den eftersträvade tillväxten iekonomin måste regeringen vidta åtgärder föratt få igång bostadsbyggandet.Investeringsbidraget måste återställas till . Enkraftig satsning på till 3,ränta måstegenomföras. Ett statligt och kommunalt ROT-programmåste utformas och förverkligas möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att få i gångbostadsbyggandet.
mot · GF02Bo203 · 1992-01-27 00:00:00 — Ändrade regler för statliga lån till egnahem Det föreligger en orättvisa mellan de småhus somhar statlig belåning och de som inte har sådana lån.Räntekostnaderna för egnahemsägarna blir på detta sättolika, ja helt enkelt orättvisa. Detta medför ofta att den somöverväger att köpa en äldre fastighet utan statliga lån iställetväljer att bygga nytt till betydligt högre kostnader. Dentotala bostadskostnaden blir -- trots den högreanskaffningskostnaden -- lägre i nybyggnadsalternativet,eftersom de statliga lån som då utgår har en kraftigräntesubvention.De statliga lånen med subventionerade räntor kommerde småhusägare till del som antingen bygger nytt eller gören genomgripande reparation av sitt hus. Enligt vår meningborde bestämmelserna ändras så att det bör vara möjligtäven för den som köper ett äldre hus att erhålla statliga lån.Dessutom borde de krav som ställs på en ombyggnad ändrasså att statliga lån även kunde ges till mindre genomgripandeupprustning av småhus. Som detta nu är lockas man att görabetydligt större ingrepp i fastigheten än som egentligen ännödvändigt p g a att kraven för att få statliga lån är sådanasom de är. Som vi nämnde inledningsvis väljer många attöverhuvudtaget inte befatta sig med ett äldre hus utanbygger i stället ett nytt.Vårt nuvarande system innebär alltså att man binder merpengar i boendet än vad som egentligen varit nödvändigt.Vi anser att det är angeläget att finna ett system som skaparstörre rättvisa mellan dem som bygger nytt och dem somväljer att satsa på ett äldre hus och sedan förbättra det.Undertecknade har fört fram dettaförslag men har avslagit motionerna. När detgäller flerbostadshus har dock beslutat omstimulanser för att öka intresset för reparationer. När nubostadsfinansieringen skall förändras anser vi att de reglersom vi pekat på i denna motion bör ändras.Mot denna bakgrund borde det vara att ändraden orättvisa som finns när det gäller småhus. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändraderegler för statliga lån till egnahem i enlighet med desynpunkter som framförts i motionen.
mot · GF02Bo204 · 1992-01-27 00:00:00 — Slopad reduktionsfaktor vid beräkning av låneunderlag har beslutat att enmodifierad form av räntebidrag skall tillämpas tills vidare iavvaktan på nytt bostadsfinansieringssystem.Riksdagsbeslutet innebär en avsevärd höjning avboendeutgifterna i nyproduktion jämfört med omräntelånesystemet hade införts. Tillfälligt gäller vissaövergångsregler för t.ex. parkeringsanläggningar. Efter 1maj 1992 kommer villkoren för räntebidrag att ytterligareförsämras.De försämrade villkoren sker i ett konjunkturläge därbyggandet även av andra skäl kommer att minska kraftigt.De höjda boendeutgifterna blir särskilt stora för vad somkan benämnas ''komplicerade'' projekt, dvs. hus med hiss,avancerade ventilations- och återvinningssystem,kvalificerad grundläggning, kompliceradeparkeringsanläggningar och liknande. Dessa har nämligenhögre s.k. överkostnader och drabbas hårdare avkonstruktionen med räntebidragstrappan. Dekomplicerade bostadshusen förekommer i högre grad istorstadsområden än i övriga landet.Delvis är dagens problem ett resultat av bestämmelsersom antogs av år 1989.I budgetpropositionen 1988/89:100, bil. 13 föreslogregeringen en revidering av metoden för beräkning avlåneunderlag och pantvärde. För att detta inte skulle ledatill ökade subventioner infördes en reduceringsfaktor.Summan av de nya schablonbeloppen skulle reduceras till80 %.I BoUs betänkande 1988/89:7, sid 42, uttalades följandeom beräkningsmetoden och reduceringsfaktorn:De nya schablonbeloppen skall enligt regeringensredovisning beräknas med ledning av de faktiskakostnadsnivåer som gäller, för att sedan nedjusteras såatt omläggningen i sig inte leder till ökade subventioner. Ensträvan bör enligt utskottets mening vara att ensamstämmighet föreligger mellan schabloner och faktiskabyggkostnader. Som redvisas i budgetpropositionen skulleemellertid en fullständig samstämmighet innebäraen ökning av den totala subventionsnivån. I denutsträckning samhällsekonomin och förhållandena i övrigtså medger bör dock en anpassning ske till de faktiskakostnaderna. I avvaktan härpå bör det av regeringenangivna tillvägagångssättet skäligen kunna godtas.Det samhällsekonomiska läget är radikaltannorlunda än när utskottet gjorde sitt uttalande. I dagväntas ett ras i byggnadsinvesteringarna som enligt seriösaprognoser kan komma att leda till en minskning avsysselsättningen i branschen med upp till 100 000byggnadsarbetare.Det är svårt att hitta ett lämpligare tillfälle än nu att följariksdagens uttalande om att schablonerna bör anpassas tillde verkliga kostnaderna.En slopad reduceringsfaktor betyder att schablonernabättre stämmer med de verkliga kostnaderna. Dettabetyder i sin tur väsentligt minskade överkostnader ochminskad betydelse av räntebidragstrappan.Projekt med höga överkostnader skulle även ifortsättningen få högre boendeutgifter än de med långaöverkostnader. Men skillnaderna skulle minska till merrimliga nivåer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringenn till kännavad i motionen anförts om anpassning av schablonerna förberäkning av låneunderlag och pantvärde till den faktiskakostnadsnivån på bostadsinvesteringar.
mot · GF02Bo205 · 1992-01-27 00:00:00 — Information om riksdagbeslutet om ålderdomshem har i full enighet fattat beslut som gällerfrågan om ålderdomshem. Att det skedde var glädjandesärskilt med tanke på äldreomsorgens allt större behov avalternativ. Inte minst är ålderdomshem ett nödvändigtalternativ till sjukvården och en viktig länk i vårdkedjanmellan hemboende och långvård. Beslutet innebar attålderdomshemsidén rehabiliterades. Möjligheterna förkommunerna att återigen satsa på nybyggnad ochombyggnad av ålderdomshem öppnades. Betydelsen avbeslutet framstår tydligare när man erinrar sig attnedläggningen av ålderdomshem pågått under en längre tidtrots att vårdformen var efterfrågad.Enligt beslut är det alltså numera möjligt attfå statliga bostadslån till nybyggnad och ombyggnad avålderdomshem och statsbidrag till driften av dem. Det ärmycket väsentligt att beslut blir känt i sin helhetute i kommunerna. Det kan låta som en truism menerfarenheten visar att saken inte är fullt så självklar. Detmotstånd som tidigare funnits i och var ihärdigtpå grund av ideologiska överväganden kan mycket väl påsina håll dröja sig kvar även sedan motståndet i riksdagenupphört. För vår del har de erfarenheter som vi gjort då viundersökt hur riksdagsbeslutet uppfattats stärkt misstankenatt så är fallet.Något som eftersträvade i beslutet omålderdomshemmen var att undanröja ett stelt byråkratiskttänkande och underlätta för flexibla lösningar där manrättade sig efter de äldres behov. Sålunda avstod manmedvetet i riksdagsbeslutet från att fastställa en bestämdkvadratmeteryta. I samma syfte poängterar attköksutrustningen kan göras mycket enkel med tanke på attköksfunktionen skall ersättas av gemensamt kök ochmatrum. (Intentionen framgår av att använderordet ''kokskåp'' och undviker orden ''kök'' och ''kokvrå''. )Dessa för beslutet karakteristiska drag har enligt våruppfattning trubbats av och fördunklats på vägen frånriksdagen ut till genomförandet. Det innebär att man kantala om förvanskning som är desto allvarligare eftersom detriskerar att försena och försvåra tillkomsten avålderdomshem i den betydelse som uppfattarbegreppet.Resultatet av den bristande stringensen i informationenom vad beslut innebär gör att det lätt uppstår enosäkerhet och beslutsvånda både bland tjänstemän ochpolitiker i många kommuner. Det har vi själva konstaterat.Korrekt information måste ges. Det ankommer påregeringen att ta ansvar för att så sker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information om riksdagsbeslutetom ålderdomshem.
mot · GF02Bo206 · 1992-01-27 00:00:00 — I en särskild motion har vi tagit upp frågan om de storabidrag som utgår till Folket Hus och begärt attbidragssystemet utreds. I denna motion föreslår vi attanslaget till bidrag till allmänna samlingslokaler utgår medoförändrat belopp eller i stället för av regeringen föreslagna . Med hänvisning till anförda hemställsatt till Bidrag till allmänna samlingslokalerm.m. (F3) för budget /93 anvisar .
mot · GF02Bo207 · 1992-01-27 00:00:00 — Bättre lånevillkor för garage m.m. har beslutat att detnuvarande systemet med räntebidrag skall tillämpas tillsvidare i avvaktan på att nytt bostadsfinansieringssysteminförs . Härvid beslutades bl.a. attparkeringsanläggningar skulle ingå i underlaget förräntebidrag under förutsättning att projektet påbörjadesföre utgången av . Efter detta datum gäller attparkeringsanläggningar förutsätts finansieras utan statligtstöd.Även de försämrade villkoren för investeringsbidrag ärknutna till samma datum. För de projekt, där ansökan ombostadslån lämnats in till förmedlingsorganet före den 5november 1991, utgår fullt investeringsbidrag underförutsättning att de egentliga byggnadsarbetena påbörjasföre utgången av april 1992.I båda dessa fall kommer övergångsbestämmelsernasannolikt att få mycket stor betydelse. Byggherrar ochentreprenörer kommer att forcera projektering ochmarkarbeten i syfte att starta de egentligabyggnadsarbetena inom nämnda period.Denna forcering stämmer dock dåligt med behovet av enmer balanserad situation på byggarbetsmarknaden. Det bliren onaturlig anhopning av byggstarter till de fyra förstamånaderna . Fr.o.m. maj månad och underresten av året blir det sannolikt mycket få påbörjadeprojekt.Med tanke på den väntade synnerligen kraftiganedgången på byggarbetsmarknaden finns det anledning attsenarelägga tidpunkten för ovannämnda försämringar avdet statliga stödet. Om de dystraarbetsmarknadsprognoserna består finns anledning attöverväga att behålla nuvarande regler iavvaktan på ett nytt bostadsfinansieringssystem 1993. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om övergångsbestämmelser förinvesteringsbidrag och ändringar av regler för räntebidrag.
mot · GF02Bo208 · 1992-01-27 00:00:00 — Anpassning av subventionsränta till faktisk räntenivå gäller att veckovisfastställer en s.k. subventionsränta, som ligger till grund förberäkning av räntebidrag. Subventionsräntan baseras påfaktiska köpräntor på femåriga bundnabostadsobligationer. Metoden har gett godöverensstämmelse mellan subventionsräntan och defaktiska räntekostnaderna.Nu har emellertid kreditinstituten aviserat att man i ennära framtid avser att ta ut en högre ränta. Denna höjningberor dels på ökade marginaler, dels på att man avser attutnyttja möjligheten att köpa statlig kreditgaranti. Dennaräntehöjning kan beräknas medföra skillnader på närmareen halv procentenhet mellan subventionsräntan och denfaktiska låneräntan, räknat som ett genomsnitt på de lånsom motsvarar den godkända produktionskostnaden.Riksdagen har, när nuvarande metod fastställdes,förutsatt att subventionsräntan skall täcka den faktiskaräntenivån. Den nu uppkomna situationen ger oacceptablakostnadsökningar i nyproduktion och ombyggnader, vilketbör föranleda att metoden för att fastställasubventionsräntan justeras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anpassning av subventionsräntantill den faktiska räntenivån.
mot · GF02Bo209 · 1992-01-27 00:00:00 — I regeringens budgetproposition föreslås att fukt- ochmögelskadefonden avvecklas från och attinga nya ansökningar inkomna efter den 10 januari 1992behandlas.Till stöd för avvecklingen anför regeringen dels detstatsfinansiella läget, dels att fonden skulle ha spelat ut sinroll. Dessa motiv kan i hög grad ifrågasättas.Fukt- och mögelskadefonden tillkom för att göra detmöjligt för småhusägare att sanera fukt- och mögelskadorsom de oförskyllt drabbats av. Skadorna på husen måsteåtgärdas för att undanröja hälsorisker och kapitalförstöring.En annan effekt av fondens verksamhet är en minskning avantalet processer om byggfusk och fel i fastigheter.Kostnaderna för en sådan domstolsprocess är betydligthögre än utredningskostnaderna vid fondens kansli. Församhället innebär det att varje tvist som kan biläggas pågrund av fondens insatser ger vinst.Under år 1991 inkom 643 ärenden till fonden -- enökning med ca 50 ärenden jämfört med . Något teckenpå att antalet ansökningar skulle minska finns inte. Detsaknar därför grund att hävda att fonden spelat ut sin roll.Det övervägande antalet fukt- och mögelskador somleder till en ansökan om ekonomiskt stöd hos fondenuppdagas kort efter att huset bytt ägare. Hela låneutrymmetär utnyttjat och den nya ägarens ekonomi är vanligtvisansträngd. Köpare är till övervägande del unga människoroch oro för barnens hälsotillstånd redovisas ofta iansökningshandlingarna. Den ekonomiska situationen ärofta sådan att det inte finns något annat alternativ än att bokvar i det skadade huset. Det är därför nödvändigt av såvälsociala skäl som av hälsoskäl, att skadorna åtgärdas på ettfackmässigt sätt utan onödig tidsspillan och till rimligakostnader.Vi anser att det fortfarande finns ett starkt behov av attstödja de småhusägare som drabbats av fukt- ochmögelskadade hus och avvisar därför en avveckling av fukt-och mögelskadefondens verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå propositionens förslag om attanslaget J6 Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador, Bil.13,avskaffas.
mot · GF02Bo210 · 1992-01-27 00:00:00 — Förnyelse av miljonprogrammets bostäder kunde statsbidrag förförnyelseåtgärder -- förnyelsebidrag -- utgå bl.a. till de s.k.miljonprogramområdena. Bidrag lämnades till kostnaderför åtgärder som syftade till att förbättra den sociala miljöni bostadsområden med stora uthyrningssvårigheter ellerstora sociala problem. Bidrag om 155 milj.kr. fördeladesunder de år bidraget fanns avseende bostadsområden medminst 30 000 lägenheter. I samband med beslutet omavveckling av bidragen uttaladebostadsutskottet och 1988/89:BoU7 (s. 84--85) attbehoven av att förbättra den fysiska och sociala miljönkvarstod i många bostadsområden. Enligt utskottetsmening borde formerna för samhällets stöd tillbostadsområden med sociala problem ses över i syfte attfinna en lämplig ersättning för förnyelsebidragen. anförde gav som sin meningregeringen tillkänna.Något förslag om en ersättning för förnyelsebidragen ienlighet med begäran har ännu inte underställtsriksdagen. Det är viktigt att så sker skyndsamt inte minstdärför att antalet lediga lägenheter ökat det senaste året.Riksdagen bör därför upprepa sin begäran. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till bostäder i områden meduthyrningssvårigheter eller sociala problem.
mot · GF02Bo211 · 1992-01-27 00:00:00 — 91-92 var 17 700 byggnadsarbetare utanarbete. Därtill kommer 3 600 arbetslösa elektriker, målare,plåtslagare och arbetsledare. Vi har den störstaarbetslösheten sedan 1956.I är motsvarande siffror för arbetslösabyggnadsarbetare 1 454 dvs. Dessa tal kommerytterligare öka enligt de lämnade varslen.Den främsta orsaken till denna arbetslöshet ärregeringens och beslut om att ändra regler förbostadsfinansiering. För varje arbete som tas bort ibyggbranschen försvinner minst tre arbetstillfällen inomandra näringar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslöshet inombyggbranschen,12. att beslutar att ompröva beslutet ombostadsfinansiering,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förutsättningarna för bostadsbyggande fr.o.m. den 1 juni1993 bör anges,4. som sin mening ger regeringen till känna attdet bör läggas fram ett nytt långsiktigt ROT-program förbostadsfastigheter, bostadsmiljöer och offentliga lokaler,5. att beslutar prioritera och tidigareläggainfrastrukturprojekt såsom snabbtågen --,26. att beslutar ge klartecken till byggnad avhögskolan i Gävle-Sandviken.1
mot · GF02Bo212 · 1992-01-27 00:00:00 — i är landets centralakartmyndighet. Vid LMV finns en mycket omfattandesamling äldre kartor . LMV harockså ett stort antal flygbilder över . Dengeografiska dokumentationen av står till stor del attfinna i material av detta slag.Kunskap om de rumsliga förhållandena behövs i mångasammanhang. Detta gäller aktuell information men ocksåkunskap om hur vårt land sett ut i äldre tider. En samladöversikt behövs om landets förändring över tiden. Äldrekartmaterial måste bevaras och bearbetas.LMV har studerat om ett centrum föräldre kartoch bildmaterial kan skapas. Ett förslag om ettsådant kartcentrum har mötts av ett mycket stort positivtintresse från andra myndigheter, universitet,forskningsorgan, läroanstalter, föreningar och andra medverksamhet eller behov av geografisk information i form avkartor och flygbilder.En kombination av forskningsstödjande funktion kringdet historiska materialet, utbildningsmöjligheter ianslutning till allt arkivmaterial samt en publikutställningom svenska kartor och deras användbarhet bör vara enriksangelägenhet. Den får betydelse för forskning ochutbildning, för miljöstudier som rör tidsförlopp, förkunskapen om markanvändningen, i samhällsplaneringenm.m.Det äldre kartmaterialet i är även en turistisktillgång av första rangen. Kartorna uppmärksammas iutlandet som en i unik täckning med ett detaljeratkartmaterial.Förslaget om ett kartcentrum knutet tillLantmäteriverket i bör vara en riksangelägenhet. Ettsådant centrum innebär en möjlighet till samverkan inomdet område med inriktning på mark-, fastighets- ochkartfrågor som kännetecknar somsamhällsbyggarstad.Lantmäteriverket har tillsammans med bl a länsstyrelseni , , Gävlekommun och bildat en samarbetsgrupp sominom nära framtid kommer att lägga fram en rapport om ettsvenskt kartcentrum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett kartcentrum för äldregeografisk information i .