ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Jo634 · 1992-01-27 00:00:00 — är klassad som riksintresse för vetenskaplignaturvård och friluftsliv. Den är dessutom mycketbetydelsefull som råvattentäkt för en stor region medomkring 270 000 invånare.Den vattenvårdsplanering och de åtgärder som hittillshar vidtagits, framför allt på initiativ av , har gett mycket värdefulla resultat. Ivattenvårdsplanen ''90'' redovisas en rad konkretaåtgärder inom olika prioriterade problemområden syftandetill att skydda som en viktig naturresurs.Problemområdena är främst kväve, klororganiskaföreningar, metaller, farligt gods och militär verksamhet.De miljömål för , som utvecklats ivattenvårdsplanen, ger vägledning för kommunala insatser.Det är länsstyrelsernas uppgift att i ett regionalt perspektivfinna former för samordning av insatserna för en godvattenkvalitet.Utöver det som ligger inom omgivande kommuners ochlänsstyrelsers ansvar anser vi motionärer att det krävsmedverkan av den forskning, som samordnas inom ramenför övergripande ansvar.Vi har i en motion med anledning av proposition1990/91:90 ''En god livsmiljö'' framfört behovet avforskning och fortsatta undersökningar av miljöpåverkan avVätterns ekosystem. Vid utskottets behandling av motionenuttalades det att den i valda delar kunde tjäna sominspirationskälla men att motionen inte påkallade någotsärskilt uttalande från sida. avslogmotionen.Vättern har ett mycket särpräglat ekosysteminnefattande bl.a. och glacialrelikter. Sjön ärextremt känslig för miljöföroreningar på grund av sin långaomsättningstid () och sin näringsfattigdom. För attbevara karaktär och riksintresse krävs en godmiljökontroll och långt gående begränsningar av olikautsläpp.Vi vill genom denna motion särskilt uppmärksammaföljande problem, som enligt vår mening kräver medverkanav den forskning som samordnas inom ramen förnaturvårdsverkets övergripande ansvar:kväveomsättningenbottnarnas ekologisedimentstudiermetallernas inverkanKvävebelastningen i inger oro dels med tanke påden ökade belastningen av via ström, delsmed hänsyn till att ändrade förhållanden mellan fosfor ochkväve kan tänkas medföra förändringar i Vätternsekosystem. Orsaken till kväveökningen i är f.n. intekänd, men såväl interna som externa förändringar harbetydelse.Metalltillförseln till utgör ett annat av hoten motdet ekologiska systemet i . Det krävs ett omfattandestudium för att göra en riskbedömning för vadgäller:metallsituationen i bottensedimentetd:o ifiskd:o i smådjur, alger etc.Därutöver krävs studium och analys av flöden och halteri tillopp till avseende tungmetaller.Sammanfattningsvis vill vi framhålla att det är ytterstangeläget att få ytterligare klarhet i hur sjön påverkas avökad kvävebelastning, metalltillförsel och hur olikamiljögifter i bl.a. sedimenten påverkar ekologi, fiske ochvattenkvalitet. Detta måste ske inom ramen för denforskning och de undersökningar som ligger undernaturvårdsverkets övergripande ansvar. Vi förutsätter attdetta sker i samarbete med . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskning ochfortsatta undersökningar av miljöpåverkan av Vätternsekosystem.
mot · GF02Jo636 · 1992-01-27 00:00:00 — Inom EG pågår ett arbete med ett direktivförslagsom gäller förpackningar och förpackningsindustri. Modellför arbetet är det i utvecklade ''duala'' systemetmed producentansvar för återtagande av användaförpackningar.Utgångspunkten i och för EG är att man skalllösa de miljöproblem som förpackningar anses vålla. Det ärdärför av största vikt att de system som EG avser införa ärrationella ur miljö- och resurshushållningssynpunkt.Många människor upplever många förpackningar somonödiga och välkomnar förslag som minskar antaletförpackningar. Inget politiskt mål i vårt land borde hellervara viktigare än att medverkar till att få frammetoder för en bättre resurshushållning. Befolkningen påjorden beräknas inom den närmaste 50-årsperiodenfördubblas. För att klara en anständig försörjning av dennabefolkning behövs därför med dagens teknik en enormökning av den materiella tillväxten i utvecklingsländerna.Samtidigt vet vi att av jordens energiförsörjningbaseras på fossila bränslen och att de tongivandeklimatforskarna anser att en halvering av dagens CO 2-utsläpp är nödvändig för att undvika enklimatkatastrof.Om dessa forskare har rätt borde samhället prioriteraförpackningssystem som leder till den totalt sett effektivasteresurshushållningen samt minsta möjliga CO 2-utsläpp och annan miljöbelastning.Industriländernas effektiva produktions- ochdistributionssystem har i stor utsträckning möjliggjorts avutvecklingen på förpackningsområdet under de senastedecennierna. I utvecklingsländerna skulle fler braförpackningar kunna mildra livsmedelsbristen genom sinförmåga att bevara, skydda och underlätta transporter.Detta gäller i än högre grad med en starktökande befolkning.EGs förslag borde därför utgå från en ur totalresurshushållningssynpunkt positiv inställning tillförpackningar.Det tyska systemet utgår inte från ett övergripanderesurshushållningsresonemang utan ställer krav pååtertagningsmetoder oavsett resursförbrukningen fördessa. Vidare så ställer man krav på exempelvis inblandningav returfiber oavsett vilka kostnader som är förenade meddetta. Detta kan leda till ett omfattande resursslöseri.Det tyska systemet kan få allvarliga konsekvenser försvensk skogsindustri. Konsekvenser som blir än allvarligareom det ligger till grund för EGs direktivförslag. därför anledning att kritiskt granska det funktionellai den lagstiftning som finns i . Förmågan att visapolitisk handlingskraft är inte nödvändigtvis synonymt medbästa miljölösning.Sverige har inom flera områden kommit mycket långtbåde vad gäller returhantering och hantering avförpackningsavfall. Det finns därför anledning attkonstruktivt försöka påverka de förpackningsdirektiv somnu utvecklas inom EG med utgångspunkt från i Sverigegenomförda och planerade åtgärder påförpackningsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av ett svensktaktivt agerande för att få EG:s direktivförslag att utgå frånett totalt resurs- och miljöhushållningssynsätt.
mot · GF02Jo637 · 1992-01-27 00:00:00 — Försurningen av mark och vatten är ett av våra störstamiljöproblem. Dessbättre vet vi en hel del om orsakernaoch hur skadorna kan åtgärdas.Den viktigaste åtgärden är självfallet att begränsautsläppen. En rad beslut har tagits för att minska trafikens,jordbrukets och industrins försurande utsläpp.Internationella avtal om gränsöverskridande försurandeutsläpp har träffats. Tyvärr tar det tid innan dessa beslut ochavtal får effekt. Tills vidare måste därför mark och sjöarkalkas för att de skall kunna stå emot försurningen.Länsstyrelsen i bedömde sedanatt mellan av länets sjöar var försuradeeller försurningshotade. Störst var problemen i norralänsdelen, dvs. i och , men ävenÅtvidabergs, samt kommuner är drabbade.Tyvärr finns det inget som talar för att situationenförbättrats sedan dess.För att komma till rätta med problemen har berördakommuner och länsförvaltningen tillsammans igångsatt ettomfattande räddningsarbete. Det är en tuff kapplöpningmed tiden.Under innevarande år disponerar i länetca 1,4 milj.kr. för kalkning av sjöar. På den nivån klarar mannågorlunda av nödvändig omkalkning. Däremot räcker interesurserna till nykalkning av sjöar. Det sistnämnda behovetär stort. /92 ansökte om 1,7 milj.kr. Resultatet blev 98 000 kr.Av ovanstående framgår att medelsnivån måste höjas.Vid 2,5 milj.kr. skulle det vara möjligt att klara omkalkningenoch genomföra de mest angelägna nykalkningarnai länet.Behovet av kalkning för att motverka försurningen ärstort i hela landet. Därför finns det skäl att höjaambitionsnivån för riket. I andra hand finns det skäl att seöver hur resurserna fördelas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kalkning av försurade sjöar iÖstergötland.
mot · GF02Jo638 · 1992-01-27 00:00:00 — --Omberg-området i omfattarSveriges främsta fågelsjö, , blomsterberget ,pålbyggnaden vid mosse, ett centrum för den tidigastebosättningen i landskapet.För att på ett rättvisande sätt få möjlighet att upplevaTåkern och Tåkern-bygdens stora värden behövs enhögklassig informationsanläggning. Sådana anläggningar ärvanliga i andra länder vid värdefulla naturobjekt. Allarikssevärdheter i --Omberg-området är av sådantintresse och så unikt att den utländska turistpubliken i ettEG-perspektiv borde erbjudas information på tidsenlignivå. I finns närmaste motsvarighet vidHornborgasjön och i nationalpark.Det statliga anslaget för att vårda naturreservat m.m.har ej varit tillräckligt för att vårda Tåkern-området och atterbjuda besökare god information och goda möjligheter tillrika naturupplevelser. har ivåtmarkskonventionen (Convention on Wetlands)förbundit sig att bevara naturvärden.Länsstyrelsen i har i samarbete medVärldsnaturfonden instiftat av medel till fonden pågår. Målsättningen är attnå en nivå så att fondens avkastning tillsammans med detstatliga vårdanslaget skall ge tillräckliga resurser förlöpande skötsel.Om ett informationscentrum vid skall kunnaförverkligas behövs särskilda medel. Som exempel kannämnas att anläggningen vid har kostat 10,5milj.kr. varav staten bekostat . En liknande statlig insats vid är både rimligoch angelägen.För att närmare utreda anläggningens lokalisering ochutformning vid behövs ett anslag på 300 000 kr.Detta bör finansieras inom ramen för de statligamiljövårdsinsatserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggandet av ett eventuelltinformationscentrum vid .
mot · GF02Jo639 · 1992-01-27 00:00:00 — är en unik sjö. Den är mycket djup ochinnehåller en fauna som kräver kallt och rent vatten. Därfinns ett 30-tal fiskarter.Sedan lång tid tillbaka har man kunnat konstatera attVättern är känslig för föroreningar. Detta har engageratmånga människor eftersom har en så stor betydelsesom dricksvattentäkt. Ett par hundra tusen människor fårredan idag sitt färskvatten från och det finnsintresse från många fler att kanske få ansluta sig.Vätterns dricksvatten är än så länge av god kvalitet.Däremot finns miljöskador och tecken på rubbad balans närdet gäller djur och växter. Om några arter slås ut kan det fåallt större följdverkningar.Vättern är näringsfattig, har relativt enkla näringskedjoroch lång omsättningstid. Dessa faktorer ökar möjlighetenatt belysa och utreda principiella samband och följa såväleffekterna av en ökande belastning (t.ex. kväve) som enminskande belastning (t.ex. klororganiska föreningar).De forskningsförslag som Vätternvårdsförbundetarbetat fram ställer stora krav på systematisk och ekologiskkunskap. Programmet är av stort allmänt intresse. Äveninternationellt finns intresse av att denna forskning görs.Fyra delmoment föreslås:metallförekomstenkväveomsättningen i Vätternklororganiskaämnen/dioxinbottnarnas ekologiDessutom finns två angelägna problemområden somskulle behöva få en bättre belysning. Det gäller transport avmiljöfarligt gods och kvävebelastningen från trafiken.En ofta förbisedd riskfaktor är olyckor med transporterav farligt gods. läge i en mycket trafiktät regionoch sjöns extrema känslighet för vissa olyckor av detta slagutgör en uppenbar hotbild. är ju bl.a. en mycketviktig vattentäkt. Därför måste effekterna av eventuellaolyckor med farligt gods utredas. Det gäller bådetransporter av gods på och runt . För detta ändamålbehövs ett prognosinstrument i form av en datamodell, somkan beräkna inblandning och spridning i Vätternsvattenmassa.De kvävemätningar som löpande gjorts i harvisat att framförallt nitraterna har ökat på ett drastiskt sätt.Detta är inget unikt för , men de kan inte härledasfrån de kända kvävekällorna. måste flerbetydande källor fastställas, framförallt vill man undersökatrafiktäta områden.För skyddet av behövs många olikainsatser. Eftersom klassats som riksintresse ochskyddas enligt NRL krävs dock en helhetssyn på hur dettaskydd skall kunna upprätthållas. De sammanslutningar förVätterns skydd som så engagerat lagt framupplysningsprogram och forskningsprogram måste fåtillgång även till disponibla statliga medel för sinverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av stöd till forskning ochförebyggande skydd av som natur- ochkulturområde och som dricksvattentäkt.
mot · GF02Jo641 · 1992-01-27 00:00:00 — I Rikes Lag finns buller omnämnt : iVTF, i inledningsparagrafen till miljöskyddslagen och i 3§ miljöskadelagen. Inget av detta ger stöd för att t.ex. ilokala ordningsstadgor införa bestämmelser angåendebullerstörningar.Enligt samstämmiga uppgifter från flera orter i Sverigeär just buller den miljöstörande faktor som enskilda mestklagar över och upplever som mest negativ. Demiljöbestämmelser som finns -- och de är många -- är mestinriktade mot nedsmutsning av luft och vatten ochmijöfarlig verksamhet, främst inom produktionssektorn.Eftersom det behövs möjligheter att såväl förebyggasom att kunna ingripa mot buller bör miljöskyddslagen idetta avseende utvidgas till att omfatta även bullerstörning.Därvidlag behöver också bullerbegreppet fastställas så attdet jämväl omfattar buller inom frekvenserna för infraljud,vilket ofta kan ge större skador än hörbart buller. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lagstiftning motbuller.
mot · GF02Jo642 · 1992-01-27 00:00:00 — Det finns en internationell samsyn om att skadorna påozonskiktet är så stora att samtliga ozonnedbrytande ämnenmåste avvecklas.Sverige har varit ett föregångsland för att minskautsläppen. Den socialdemokratiska regeringen har imiljöpropositionen 1990/91:90 fullföljt miljöpropositionen1987/88:85:s radikala förslag om avvecklingsplaner avozonnedbrytande ämnen.Värmepumpar och kyl- och frysenheternasarbetsmedium har alla klor i sig. När arbetsmediet släpps utvid läcka eller skrotning stiger kloratomen upp istratosfären och förstör tusentals ozonmolekyler.Kloratomen är aktiv i 50--. Beslut om att allnyanvändning av CFC skall ha upphört till den 1 januari1995 finns.De kemiskt/tekniska framstegen går snabbt närkonkreta mål beslutas centralt. Ett arbetsmedium som ärklorfritt (hydroflorcarboner HFC 134 a) har tagits fram.Det har lika god funktion som arbetsmedium. HFC 134 a är redan i bruk -- t.ex. använder det iluftkonditioneringsanläggningen på sin nya modell 850.Arbetsmiljöegenskaperna är mycket goda.De största mängderna av CFC som arbetsmedium finnsi kylanläggningar och värmepumpar.Länsstyrelsen i har tillsammans med hälso-och miljöskyddsnämnderna i länet gjort ensammanställning som visar att det finns drygt CFC ianvändning bara i Sörmland.Nu när det finns ersättningsmedel till CFC är det hög tidatt utreda och därefter lägga fast det årtal när CFC skallvara utbytt mot andra klorfria medel. Målsättningen måstevara att är CFC-fritt . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att snabbt utreda på vilket sättSverige skall kunna bli freonfritt fram .
mot · GF02Jo643 · 1992-01-27 00:00:00 — /med sitt läge mellanEskilstuna och i har i många avseendenkaraktären av en skärgård i inlandet. Området består av 160öar och omfattande land.Mälarnaturen är i många avseenden speciell och har ett högtbevarandevärde.Här finns flera unika naturkvaliteter, bl.a. ett av landetsrikaste lövskogsområden där ädellövskogen med ek, al,lind, ask och präglar områdets natur.Ädellövskogen är delvis mycket gammal och har därförkaraktär av lövurskog härstammande från den postglaciäravärmetidens lövskogar.Hagmarkerna, lundområdena, urskogspartierna och defina strandängarna är botaniskt mycket rika med mångainslag av sydliga arter och havsstrandsrelikter. Till exempelär den värmekrävande vintergröna misteln ögruppens mestkända växt och har i dessa trakter sin nordligaste utpost iEuropa. På ingen annan plats finns en rikare förekomst.Mångfalden av olika växtarter har också givit upphov tillett rikt djurliv på öar och . Ett trettiotaldäggdjursarter och 160 fågelarter har noterats förögruppen.Senare tids forskning har också befäst den rika ochsärpräglade förekomsten av vedinsekter och fjärilar -- någrahar här sin nordligaste utpost i världen.Som en första etapp på väg mot en nationalparkavdelade länsstyrelserna i och Västmanlandområdet som naturreservat. Statens naturvårdsverkansåg då vid beredning av ärendet ''att det finns skäl somtalar för inrättandet av nationalpark. ''Platser för sällsynta växter och djur försvinner nu alltsnabbare. Det måste till insatser som gör att dessavärdefulla områden avsätts som nationalpark.I takt med den ökande industrialiseringen såväl i vårteget land som i vår befolkningstäta omvärld ökar behovetav skyddade och bevarade områden. Kommandegenerationer måste också få möjlighet att ta del av de unikavärden som finns i /Sundbyholmsarkipelagen.Ett beslut om inrättande av området som nationalparkskulle medföra att ett mera samlat grepp kan tas på deproblem som finns. Detta är oundgängligt om de höganaturvärdena skall kunna bevaras för framtiden.I motioner till tidigare riksmöten har vi utförligtredogjort för detta speciella naturområde i vårt land.Ett motiv som angetts för att området ej skall klassassom nationalpark sägs vara att en stor del av marken ärodlad jord. Vår uppfattning är att just detta förhållandemellan orörd natur och ett etableratkulturlandskap understryker vikten av att området blirnationalpark.Kombinationen av gammal kulturbygd och bevaratvarierat naturområde med mycket specifik fauna och floraär enligt vår mening mycket unik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av attRidö/i avsätts somnationalpark.
mot · GF02Jo652 · 1992-01-27 00:00:00 — Mineraloljan har ersatt vegetabiloljan i mångatillämpningar. Med en stigande miljömedvetenhet ökarintresset för växtrikets oljor.Utmärkande för de vegetabiliska oljorna är att de ärbiologiskt nedbrytbara. De är ofarliga att använda och harhög smörjförmåga. Förnyelsebara råvaror används vidframställning. Svenskt jordbruk kan utnyttjas som en resursi miljöarbetet.Raps används inom livsmedelssektorn och förframställning av vegetabiliska oljor för tekniskt bruk.Medan användningen av raps inom livsmedelssektorn harökat går utvecklingen inom dettekniska området trögt. Till alldeles övervägande del berordetta på det avsevärt högre priset jämfört med mineraloljor.Inom skogsindustrin, verkstads- och byggnadsindustrin,jordbruks-, tvättmedels- och tryckeribranschen användsvegetabiliska oljor i stor utsträckning, trots det högre priset,eftersom de ger en bättre arbetsmiljö.I och sker stora satsningar pårapsolja. I har odlats 10.000 ha raps förframställning av biodiesel, s.k. rapsmetylester.Kanada är föregångsland för rapsanvändning. Rapsenodlades första gången i . harodlingen stadigt ökat för att 1990 omfatta 3 miljoner ha.Expansionen beror främst på målmedveten marknadsföringgenom ett unikt branschsamarbete där odlare, industri ochhandel samarbetar på ett framgångsrikt sätt.I har forskare utvecklingsarbetepå det franska petroleuminstitutet lyckats utvinna etthögvärdigt motorbränsle av vegetabilisk olja. Produktenhar fått namnet Diester (av Diesel-ester). Bränslet harunder 16 månader testats på traktorer, lastbilar ochpersonbilar med lysande resultat. Sammanlagt 100.000 milhar körts under testperioden.En fördel med det nya bränslet är att sothalten iavgaserna bara är en tiondel av en dieseldriven motors. Viden 50/50-blandning minskar partikelutsläppen med 40procent jämfört med ren diesel, dessutom minskaroljeberoendet. Tack vare miljöfördelarna har redan fyrastörre städer beslutat att köra sina bussar på diesel-Diesterblandning.I är rapsoljan mycket dyrare än diesel.Rapsoljan för tekniskt bruk har inte minst avarbetsmiljöskäl kommit för att stanna. Massiva åtgärdermåste till inom forskning, utveckling och marknadsföringför att lansera befintliga produkter och utveckla nya.Ekonomiska styrmedel måste utnyttjas för att åstadkommarätt miljövärdering av rapsoljan.Jordbruksverket har undantagit raps frånomställningsbidraget. Skälet till detta anges vara denobalans som råder på fodermarknaden från oljeväxter. Vianser att raps är ett utmärkt alternativ. Odlingen bör därföringå i omställningsprogrammet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgad användning avvegetabiliska oljor.
mot · GF02Jo653 · 1992-01-27 00:00:00 — Stranderosionen i Ystads kommun och på många olika sätt har frågan omåtgärder för att stoppa stranderosionen i södra , och isynnerhet i Ystads kommun, aktualiserats. är dockproblemet överhängande, och åtgärder måsteomgående sättas in för att inte stora värden skall gåförlorade.Problemställningen är mycket väl utredd, bl a avforskare vid . Det finns mycket realistiskaförslag på insatser både i , på stranden och ettstycke ut i havet. Allt detta material finns tillgängligt bl.a.på i kommun.Det är av största vikt med en snar insats särskilt vid ettpar punkter av kuststräckan, strandbad och ettavsnitt av kustvägen nära stad. Om ingen åtgärd skerkommer en stor kapitalförstöring att ske både avenskild egendom, VA-system och vägar.Ystad med dess stränder och rekreationsmöjligheter förturister har riksintresse. Alla de drabbade småhusägarnasom ser sina hus hotade av att sköljas ut i havet harnaturligtvis intresse av snabba åtgärder. Det har ocksåYstads kommun, både pga de hotade VA-anläggningarna,vägarna och turistanläggningen. Kostnader för åtgärderna,som bl.a. består i sammanlänkade betongplattor, bör därförfördelas jämnt mellan stat, kommun och drabbadesmåhusägare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser mot stranderosion iYstads kommun.
mot · GF02Jo654 · 1992-01-27 00:00:00 — är ett grunt hav, med ett medeldjup under 30m. Det är därför mycket känsligt för föroreningar, någotsom torde vara känt för de flesta. Vad som inte är likabekant är att södra är särskilt grund, och än merutsatt för föroreningarna. Avstånden är små: bara 15 milmellan och , och , lider svårt avövergödning som bl a yttrar sig i en kraftig tillväxt av algeroch tång/sjögräs. Denna blandning av tång och sjögräsligger som väldiga sjok vid strandkanten på . Intesällan sträcker sig tångbältet 5 m upp på stranden och 10--15 m ut i vattnet, km efter km av stranden. Dennaövergödning av och är tillstörsta delen en effekt av lantbrukets gödsling iKristianstads län.När tången i sommarvärmen ruttnar till en lilafärgadstinkande smet innebär detta naturligtvis avsevärdaolägenheter, varav man kan nämna sjöfåglarnas situation,både fritids- och yrkesfisket, turism och bad, dekustboendes svåra sanitära situation när man bokstavligenbor bredvid en ruttnande och svavelstinkande sophög.Dessutom växer stränderna igen av tångens höganäringsvärden.Men det som i fiskelägen och badstränder ärett besvärande problem, är ju -- sett ur en annan, och merpositiv synvinkel -- en stor tillgång.Tång är ett mycket bra jordförbättringsmedel. Förehandelsgödslets tid stod tångtäkt på högti pris hos bönderna. Markerna skiftades så att bönderna ficksmala tegar ned mot havet -- allt för att få rätt till tångtäkt.Idag bärgas ingen tång, trots att tången är mycketlättillgänglig längs de långgrunda stränderna.Det vore en miljö- och nationalekonomisk vinst omriksdagen ålade lantbruksnämnderna att informerabönderna och aktivt verka för tångtäkt och gödsling medtång, och då i synnerhet i län. En ekologiskcirkel skulle därmed bli sluten, med både en ekonomisk ochmiljömässig vinst. Tången har ett oförtjänt dåligt rykte, dåman menar att den innehåller ogräsfrön och stinker. Dettatorde dock vara ett problem som lätt löstes med en tidskompostering, på samma sätt som med naturgödsel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ålägga lantbruksnämndernaatt aktivt verka för tångtäkt, i synnerhet i län.