mot · GG02N35 · 1992-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:82 Kapital för nya företag, m.m. Motionens huvudsakliga innehållI propositionen lämnas förslag till bl.a. riktlinjer för ochorganisation av statens medverkan vid finansiering avföretagsetableringar och utvecklingsprojekt i unga företag.Verksamheten förutsätts bedrivas inom ramen för befintligaresurser.Stiftelsen Industrifonden föreslås i fortsättningen riktasin finansiering till utvecklingsprojekt i unga företag.Vidare föreslås ett nytt system med lån vid etablering av nyaföretag, efter tysk förebild. Förslaget innebär attföretagaren eller företaget vid en nyetablering kan få lånmed fördelaktiga ränte- och amorteringsvillkor under deförsta åren.Handläggningen av nyföretagarlånen samordnas enligtförslagen med Industrifondens finansiering avutvecklingsprojekt. Verksamheten bedrivs i stiftelseform.Industrifonden byter namn till Industri- ochnyföretagarfonden. Besluten fattas i huvudsak centraltinom organisationen, men regeringen ges möjlighet attlägga ut beslutanderätt avseende mindre ärenden tillregional nivå. Regionala utvecklingsfonder men även vissaandra regionala organ förutsätts kunna medverka vidberedning av ärenden avseende i första handnyföretagarlånen.Verksamheten finansieras med resurser från två källor.Industrifonden har ett kapital på 1.200miljoner kronor. I stiftelsen finns ettkapital på ca som bör överföras tillIndustri- och nyföretagarfonden.I propositionen aviseras en utredning rörandeutvecklingsfondernas framtid.I propositionen föreslås vidare att beslutar omlämpliga åtgärder för att statens engagemang i och ansvarför för Företagsutveckling (SIFU) heltavvecklas under år 1993.Slutligen lämnas i propositionen redogörelser för delsarbetet med regelförenkling och avreglering, dels arbetetmed att underlätta småföretagens Europakontakter.Allmänna synpunkterJag är positiv till regeringens ambitioner att stimuleranyföretagandet. Det alldeles dominerande därvidlag är ettkostnadsläge som gör lönsamheten på produktivainvesteringar högre än avkastningen på statsobligationer.Statliga stimulanser utan denna förutsättning blir lätt ettsubstitut i stället för ett komplement till en normaltfungerande marknadsekonomi.Med den föreslagna omfattningen av EKH-lånetkommer inte låneformen att förbättrafinansieringssituationen för särskilt många nyetablerare.Dessutom kan villkoren förbättras. Men förslaget om EKH-lån bör inte ses isolerat utan sättas in i ett sammanhang därden totala lönsamheten i näringslivet måste förbättras.Vad gäller själva förslaget om EKH-lån vill jag tilläggaföljande:1,i total utlåningsvolymräcker endast till ca 840 lån à , dvs enårlig utlåningsvolym på . Det ären summa som borde kunna höjas avsevärt.Ansökningsförfarandet och administrationen bör blienklare och mindre byråkratiskt.Ägarens beskattningvid betalning av amortering och ränta måste ses över.AllmäntNyföretagandets betydelse för näringslivets utvecklingoch den ekonomiska tillväxten förnekas inte av någon.Idag har en relativt sett mindresmåföretagssektor än jämförbara länder i Europa.Samtidigt finns inom de flesta omfattandeprogram för stöd till och stimulans av små och nystartadeföretag. Nya konkurrenskraftiga företag är nödvändiga.Sverige har ur detta perspektiv i praktiken inte något val.Vi kan inte vara sämre.KapitalbehovetFinansieringen av nyföretagarlånen utgörs av medel somdragits in från utvecklingsfonderna, totalt 1,2 miljarderkronor. Några nya pengar tillförs alltså inte. Lånas igenomsnitt ut beräknas beloppet räcka till840 lån i hela landet. Endast avnyföretagarna kommer att beviljas lån. Betydligt fler berörsdäremot av förslaget genom att de inte kanfinansiera sitt projekt på kapitalmarknaden.En större satsning på nyföretagandet kräver att mermedel ställs till förfogande, uppåt 3--5 miljarder kronor.FinansieringFör att finansiera en ökning av utlåningsmedlen börutredas om lånet skulle kunna självfinansieras genomupplåning på kreditmarknaden. Lånetiden skulle då behövaförlängas från 15 till . Beräkningar gjorda av NUTEKantyder att detta med nuvarande skillnad mellanupplånings- och utlåningsränta vore möjligt. Skulleräntemarginalen minska bör staten vid dennatidpunkt vara beredd att ta ställning till om mer pengar skallskjutas till för det fall behov alltjämt föreligger.Typ av verksamhetMöjligheten att erhålla lån begränsas i vissa fall enligtpromemoriaförslaget. Företaget skall till exempel ha enuttalad vilja att växa, det får inte erhålla annan statligfinansiering eller selektivt regionalpolitiskt stöd.Jag anser att dessa begränsningar i princip ärmotiverade. Andra lånemöjligheter bör i första hand gällaför andra slags företag.Många företagare startar genom att de tar över ett redanexisterande företag. Sådana företag bör kunna få EKG-lånom tillväxtpotentialen bedöms som god. Alternativet hadeofta varit att verksamheten lagts ned av den tidigare ägarenmen genom att nytt kapital och/eller nya idéer tillförsöverlever företaget. Köps inte företaget i sig, dvs aktierna,torde kringgåenden i alla fall lätt kunna ske genom atttillgångarna eller delar därav ändå överlåts tillnyetableraren.Möjligheten att erhålla lån i dessa situationer bör inteuteslutas på förhand. En prövning bör ske i varje enskiltfall.FöretagsformerLåneformen bör omfatta även andra företagsformer änaktiebolag. Därefter får en bedömning göras i det enskildafallet.VillkorMed nuvarande utformning kommer en kraftiglikviditetspåfrestning att uppstå åren 6--9. För ett lån på100.000 kronor skall, med 15 procents ränta, 15.000 kronornetto betalas i ränta och amorteras bara pånyföretagarlånet år sex. Effekten beror till stor del av dethöga svenska ränteläget.Även om ränteläget inte beaktas kan övervägas omvillkoren för lånet kan förbättras genom attamorteringsfriheten förlängs till . För att finansiera enökad utlåningsvolym som amorteringsfrihetenförlängs bör även som ovan nämnts möjligheten att förlängalånets löptid till noggrant utredas. En sådan modellskulle även ligga närmare den tyska förebilden.OrganisationEtt krav för att låneformen skall fylla den avseddafunktionen är att ansökningsförfarandet är enkelt ochhandläggningstiden kort. Den föreslagna organisationenkring lånet riskerar att inte uppfylla dessa krav. Antaletpersoner som skall granska och godkänna ansökan, ikombination med sannolikheten att erhålla lån, kan fåmånga ambitiösa entreprenörer att tveka om det är rätt attlägga ned tid på ansökan.Ansökningsprocessen kan således bli utdragen.Sannolikt längre än de i promemorian angivna 4--6veckorna. Omkostnaderna kommer knappast att stå iproportion till lånebeloppet.Beslut bör fattas på regional nivå. Att bygga uppkompetens och beredskap härför inom samtligautvecklingsfonder kan leda till godtycke och skapa onödigbyråkrati. För att undvika detta bör därför övervägas ominte handläggningen av lånen kan skötas av ett mindre antalbeslutsfattare, till exempel inom ramen för de sex nyligenetablerade regionala riskkapitalbolagens verksamhet. Detbör stå företagen fritt att välja riskkapitalbolag, oavsettverksamhetsort.SkattefrågorAvsnittet i promemorian om skattefrågor visar attskattesystemet inte är anpassat för lån som ges tillprivatpersoner i avsikt att satsas i företag och sedan betalastillbaka med beskattade pengar. Skattekilen blir för stor närsammanlagt måste betalas i skatt påett lån om 200.000 kronor.Konsekvensen av den höga skattebelastningen blir attflertalet nyetablerare kommer att välja alternativet med låndirekt till företaget. Räntorna blir då avdragsgilla i bolagetoch amorteringarna kan finansieras med enkelbeskattademedel. Denna lånevariant medför emellertid attaktiekapitalet inte stärks genom lånet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kapital för nya företag, m.m.