ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Fi411 · 1992-01-27 00:00:00 — Staten -- till stor del genom skattemyndigheterna,och -- samlar in en raduppgifter från företagen. Dessa uppgifter skall användas förkontroll av företagen och som underlag för offentligstatistik. Uppgiftslämnandet fortsätter att öka, trotsbegränsningsregler i förordningar. Många företag lämnardessutom uppgifter till andra myndigheter och landetskommuner har börjat kräva uppgifter från företagen.För landets småföretagare utgör denna uppgiftslämningett betungande merarbete.För att komma till rätta med de ökande kraven påuppgiftslämnande krävs klarare lagregler på området. Detbör klart framgå i lag eller förordning vilka uppgifter somfår samlas in och för vilka ändamål. Samrådsskyldighetenhar visat sig vara otillräcklig när det gäller att ifrågasättabehovet av uppgifter.Enligt den nu gällande förordningen skall uppgifternavara ''utvalda och definierade så att uppgiftsinlämnandetbegränsas till den information som behövs med hänsyn tilländamålet och så att uppgiftsinlämnandet underlättas sålångt som möjligt''. Denna definiering är enligt våruppfattning inte tillräckligt preciserad. Företagen måste påförhand veta vilka uppgifter som de måste lämna. Vi ärmedvetna om att en ytterligare precisering kan stöta påproblem då behovet av uppgifter förändras över tiden, mendå bör också lagtexten ändras.En lagstiftning på området föreslås i den i april 1990avlämnade utredningen ''Förenklad statistikreglering''(SOU 1990:43). Vi finner det angeläget att dettalagstiftningsarbete påbörjas och att det tillgodosersmåföretagens krav på enkla och smidiga rutiner i enlighetmed vad vi ovan beskrivit.För att undvika onödig uppgiftsinlämning börmyndigheterna mer noggrant pröva frekvensen av olikaundersökningar. Myndigheterna måste också mer kritisktän i varje enskilt fall pröva om de uppgiftersom inhämtas verkligen behövs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligareprecisering i lagar och förordningar av de uppgifter sommyndigheter har rätt att samla in.
mot · GF02Fi412 · 1992-01-27 00:00:00 — förändrades budgetsystemetför högskolan, vilket innebar att ett samlat anslagsbeloppför grundläggande högskoleutbildning infördes. Därmedfick varje högskoleenhet ett anslag för lokalkostnader i syfteatt kunna påverka sina utgifter för lokalhyror.Byggnadsstyrelsen har fortfarande ansvaret förlokalhållningen.Vi anser att man borde fortsätta på den inslagna linjenoch även pröva möjligheten att låta ett universitet varaägare till fastigheterna och ta hela ansvaret för sina lokaler.Göteborgs universitet är av den storleken att det skullekunna ha hand om sin byggnads- och fastighetsförsörjning.Kompetens finns och verksamheten är tillräckligt stor för attbli rationell.Riksrevisionsverket har genom studier dokumenterat debrister, som finns i statens sätt att sköta fastighetsfrågor.Byggnadsstyrelsen har en monopolställning, som i mångafall byråkratiserar och försvårar skötseln av statligabyggnader.Nu har på den nya regeringens förslag beslutatatt ska bolagiseras och det kan säkerligenförbättra effektiviteten. Det vore dock bra om man kundepröva möjligheten för en statlig institution att själv fåavgöra om man vill nyttja det nya bolagets tjänster eller ej. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att får ägasina egna lokaler.
mot · GF02Fi413 · 1992-01-27 00:00:00 — SCB:s partisympatiundersökningar (PSU) är unikagenom sitt stora personurval, ca 9 000 röstberättigadepersoner. Detta medger nedbrytning på flera olikakategorier än vad som är möjligt i undersökningar medmindre urval. PSU är därigenom av stort intresse både förden politiska debatten och för forskningen om den politiskaopinionsutvecklingen. Det är angeläget att den långa seriesom nu finns inte bryts.PSU har ofta hotats av nedläggning men räddats efteruttalanden från . Det finns anledning att hålla fastvid denna goda tradition när PSU:s framtid nu åter är i fara.Finansiering bör kunna säkras genom omprioriteringarinom ramen för det anslag som anvisas till centralbyrån. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att SCB:spartisympatiundersökningar bör fortsätta.
mot · GF02Fi501 · 1992-01-27 00:00:00 — Miljöhänsyn vid statlig och upphandling Den offentliga upphandlingen måste ta miljöpolitiskahänsyn. Det är viktigt att statliga myndigheter och verkbidrar till att miljöpolitikens mål uppfylls. Av propositionenframgår att förslag nu förbereds inom omatt sektorsmyndigheter och länsstyrelser skall redovisa sitteget miljöarbete i anslutning till årsredovisningen.Samtidigt skrivs ett tydligt ansvar för miljöanpassning avverksamheter in i instruktionerna för myndigheter varsverksamhetsområden kan påverka miljön i störreomfattning.Det skulle ha betydelse ur miljösynpunkt, om det förden statliga och kommunala upphandlingen infördes reglerom att inte bara ekonomiska hänsyn skall tas vidupphandlingen utan att också miljöhänsyn skall beaktas.Detta skulle påverka näringslivets omdaning till miljövänligproduktion samt bl.a. medverka till energisparande.Ändringar behöver därför införas iupphandlingsförordningen (1988:366) och i denöverenskommelse mellan kommunerna och de kommunalaförbunden, som reglerar den kommunala upphandlingen.Naturvårdsverket har i rapporten och Miljönföreslagit en ändring i upphandlingsförordningen meddenna inriktning. Verket anser sålunda att ett förtydligandebör göras i upphandlingsförordningen och i föreskrifterna ianslutning till förordningen, om att statliga myndigheter vidsin upphandling skall ta vederbörliga miljöhänsyn.Ändringen bör lämpligen införas som ett tillägg till tredjeparagrafen, vari bl.a. föreskrivs att myndigheterna i sinupphandling skall iaktta affärsmässighet, med innebördenatt myndigheterna också skall beakta den inverkanprodukten kan ha på miljön.En särskild utredare () har tillsatts för attbelysa hur kommunernas miljöarbete kan förstärkas. Detgäller både det förebyggande arbetet ochmyndighetsuppgifter. bör besluta att ge densärskilde utredaren uppdraget att även utredamöjligheterna att införa miljöhänsyn i statlig och kommunalupphandling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning angående ändring iupphandlingsförordningen vad gäller miljöhänsyn vidstatlig och upphandling.
mot · GF02Fi505 · 1992-01-27 00:00:00 — Användning av 020-nummer i statlig verksamhet Som ett led i att öka servicen till företagen ställerTeleverket 020-numren till förfogande. De som ringer uppföretagen behöver bara betala en period oavsett varifrån ilandet de ringer. De som är PLUS-anslutna ringer heltgratis. Mottagaren betalar resten.Förutom är det bara ett fåtal statliga företagsom använder denna service.Samtidigt ska serviceinriktade statliga företag och verkmer och mer konkurrera med sin verksamhet på den öppnamarknaden varför de bör stimuleras att också användadenna teknik för att understryka sin serviceanda gentemotmedborgarna i hela landet.Även statliga myndigheter borde kunna ge denna serviceför att visa att man är lika mån om medborgarna som deprivata företagen vill ge intryck av.När utsätts för allt hårdare konkurrens tordeockså teletaxorna komma att öka ytterligare. Detta är ocksåett skäl till att statlig verksamhet av servicekaraktär börövergå till 020-nummer.Regeringen bör få uppdrag att ta sådanainitiativ att 020-numret i högre utsträckning kan användasav medborgarna i kontakter med statliga företag,myndigheter och verk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att åtgärder vidtas såatt medborgarna i högre utsträckning kan använda 020-numret i kontakter med statlig verksamhet.
mot · GF02Fi602 · 1992-01-27 00:00:00 — Sparande för barn och ungdomar Många barn och ungdomar är flitiga sparare. Ofta har deett näraliggande sparmål som drivfjäder för att stoppa nerstörre eller mindre slantar i spargrisen. Derasföräldrageneration har ofta den gamla skolans Lyckoslantoch gröna låda i minne och uppmuntrar sinabarn till att också de skall sätta in sina sparslantar på bankenför att de skall växa fortare. Och den ränta som då barnetfår sporrar ofta till ökat sparande. Att spara pengar tillnågot som man önskar sig blir extra lustfyllt när det faktisktpremieras.Men vad många av dessa unga sparare ej kan förstå äratt en stor del av belöningen, måste betalas tillbaka -- till ettså diffust begrepp som staten.Det ligger i allas vårt intresse att våra barn tidigt lär siginse vikten av och möjligheterna med ett sparande. Dettaligger också helt i linje med intentionerna hos regeringensom i budgetpropositionen uttalar sig positivt för ett ökatenskilt sparande.Det är tvivelaktigt om våra barn och ungdomar fortsattkan stimuleras till det meningsfulla sparande vi förordar omde, på grund av för dem obegriplig beskattning, känner sigbestulna på en del av sin belöning. Därför bör undersökasmöjligheten att införa ett skattebefriat''veckopengssparande'' för barn och ungdomar mellan 5 och15 år med förslagsvis ett insättningstak på permånad och ett till sparandet fogat villkor att det samladetillgodohavandet ej får överstiga maximalt sparande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna att införa ensärskild sparform för barn och ungdomar.
mot · GF02Fi603 · 1992-01-27 00:00:00 — Ett stort problem på bostadsmarknaden är den mångagånger låga andelen eget kapital i villor och bostadsrätter.Detta leder till stor räntekänslighet och högakapitalkostnader i början av innehavet. Ett fungerandebosparande är också viktigt för att kunna minska andelenstatliga räntesubventioner.Detta bosparande skall beskattas på vanligt sätt om debesparingar som gjorts används till annat än egen bostad.Ett tak för sparandet kan också vara lämpligt men i övrigtbör systemet vara så enkelt som möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa ett särskilt skattefrittbosparande.
mot · GF02Fi701 · 1992-01-27 00:00:00 — Inflationen har allvarligt urholkat kronans värde. Nuförsvinner även tioöresmyntet. Överallt sysslar man med attskriva ut en rad onödiga nollor. Det torde vara hög tid attavskaffa den sista nollan och låta en krona svara mot tio avdagens kronor. Därmed ernås också större jämställdhetmed de viktiga engelska och amerikanska valutorna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om enmyntreform i enlighet med vad som i motionen anförs.
mot · GF02Fi702 · 1992-01-27 00:00:00 — Eftersom det är en klart uttalad politisk inriktning attinte bara sänka skatter utan att jämväl effektiviseraskatteanvändningen, anser jag att det är nödvändigt attsärskilt granska de av tidigare beslutademiljöskatterna.Skatt på koldioxid och svavelutsläpp uttas från och med1 och på kväve från och med 1 januari 1992.Det måste, enligt min mening, vara principiellt fel attdessa skatter skall ingå i det allmänna statligautgiftsunderlaget. De skall naturligtvis i stället användas tillmiljöförbättrande åtgärder. Energiskatterna skallöronmärkas för miljöåtgärder. Ett program bör ocksåfastställas för dessa skatters användande förmiljöförbättrande åtgärder och insatser som kan gynnanäringslivet samt exporten av miljöutrustning.Ur flera miljöaspekter är det utomordentligt viktigt attrökgasrening för eldningsanläggningar avsedda förbiobränsle fungerar bra. Detta är inte minst viktigt medtanke på att eldning med biobränsle förekommer småskaligti ett stort antal anläggningar. Öronmärktaenergiskattepengar borde kunna användas för att utvecklabättre rökgasrening.Ett annat viktigt område där energiskattepengarnaskulle göra miljömässig nytta är utveckling av effektivaretorkanläggningar för biobränslen. Bättre torkanläggningarskulle öka värdet av denna inhemska energikälla.Askan från förbränningsanläggningar som eldas medbiobränsle utgör ofta en bra gödning för odlingsmarken.Askan har flera goda egenskaper. Den har bland annat etthögt pH-värde. Av de medel som inflyter genomenergibeskattningen bör resurser kunna anvisas för attutveckla ett hanterings- och distributionssystem för askanfrån förbränningsanläggningarna så att den kommerodlingsmarken till godo.Regeringen bör pröva möjligheterna att med hjälp av demedel som inflyter genom energibeskattningen vidta deåtgärder som krävs för att lösa de problem som påtalas imotionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att pröva möjligheterna attavsätta vissa medel som inflyter genom energibeskattningentill miljöförbättrande åtgärder.
mot · GF02Fi703 · 1992-01-27 00:00:00 — Målen med miljöpolitiken är bl.a. att skydda människorshälsa, bevara den biologiska mångfalden, hushålla meduttaget av naturresurser så att de kan utnyttjas långsiktigtsamt skydda natur- och kulturlandskap.Genom åren har miljön försämrats eller allvarligtskadats i vissa områden. Även om huvudprincipen är attförorenaren betalar, är det vårt gemensamma ansvar attåterställa miljö som har skadats under tidigare årtionden.De nationella miljömålen måste få ett tydligt genomslagi den kommunala och regionala samhällsplaneringen.Kommunerna står inför stora investeringar imiljöförbättrande åtgärder. Projekten är många menresurserna i form av kapital knappa.Sparandet är en uppgift för alla i samhället. växeren insikt hos allt fler sparare att man vill placera sina pengari sparobjekt som är långsiktigt miljö- och resursbevarande.Om spararna bryr sig om för vem och hur sparandetanvänds, tror vi att det kan få betydelse församhällsutvecklingen.Vi har ett etiskt sparande där hela beloppet ellerdelar därav, eller räntan eller delar därav, placeras i t.ex.Cancerfonden, Världsnaturfonden m.fl. Detta sparandebör utökas med sparande i miljöobligationer till gagn förmiljöförbättringar i kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om utgivandeav miljöobligationslån.
mot · GF02Fi704 · 1992-01-27 00:00:00 — Rensning bland myndigheter och verk Politikerväldet och byråkratin irriterar de svenskamedborgarna. Inblandningen i människors privatliv, brottmot människors intregritet och allmänpolitisk klåfingrighethar bland annat utmynnat i politikerförakt.Sedan 1960 har det tillkommit 119 nya verk ochmyndigheter om man undantar kronofogde- ochskattemyndigheterna. har fåttåtminstone 7 (sju) nya statliga myndigheter. En radexempel: sjuk- och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut tillkom 1968. har köernaständigt vuxit -- -- --Exempel: Vi har men --något tillspetsat -- inga böcker. Exempel: Vi har förvissoStatens men också bland världens dyrastelivsmedel.Vid en genomgång av befintliga verk och myndigheterfinner även den fantasifulle svårigheter att tänka utytterligare något verk. Det skulle i så fall vara ''Maximalaarvodes-, traktaments- och politikerpensionsverket''.Det finns en styrelse för u-landsutbildning (anslag 33milj. 1989), en annan styrelse för u-landsforskning (anslag364 milj.), som delar ut 10 milj.Statens Väg- och (42 milj.)(576 milj.)Transportforskningsberedningen (161 milj.)(19 milj.)Det tycks vara möjligt att både minska och rationalisera.Vissa myndigheter har allvarligt ifrågasatts såsomstridande både mot grundlagen och motEuropakonventionen för de mänskliga rättigheterna m.m.Här avses och Närradionämnden.Det är förvisso lättare att skapa nya verk ochmyndigheter än att bli av med dem. Det handlar dock omskattebetalarnas pengar i ett land som redan har världenshögsta skattetryck. En granskning och rationalisering avdenna vildvuxna verkoch myndighetsflora måste ske.Det rationaliserings- och översynsarbete som bl abedrivs av revisorer, och avmyndigheter och verk själva räcker inte på långa vägar.Den svenska befolkningen brukar räknas och dess vanorkatalogiseras genom meningslösa Folk- ochbostadsräkningar och planerade FAS 90. Om dettamotionerar Ny Demokrati på annat sätt. Här vill vi dock --halvt på allvar halvt på skämt -- föreslå en verk- ochmyndighetsräkning så att vi alla i regering och riksdag kanta den ställning och fatta de beslut som förväntas av oss.Resultatet av en verk- och myndighetsräkning skulledessutom kunna bli en bestseller hos en häpen allmänhet.En sådan övergripande kartläggning bör göras av enfristående utredning. I utredningen bör man också dra uppriktlinjerna och sätta upp målen för nedläggningar,sammanslagningar och effektiviseringar av myndigheteroch verk.Av denna motion kommer en kopia att tillställasAllmänna studium avdess 290 anställda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning meduppgift att kraftfullt rationalisera hela strukturen av verkoch myndigheter i .
mot · GF02Fi706 · 1992-01-27 00:00:00 — Rätt för kommuner att emittera premieobligationer har staten via monopol påutgivning av premieobligationer. Premieobligationer kansägas vara en kombination av obligation och lotteri. Densom köper en premieobligation vet att han så småningomfår tillbaka det nominella värdet på insatsen. Räntan, somregelmässigt är lägre än marknadsräntan, ut blandinnehavarna. Beroende av skatteregler, andraplaceringsalternativ med mera har intresset förpremieobligationer växlat. Särskilt blevpremieobligationer ett skatteplaneringsalternativ. Efterskattereformen och ändrad förmögenhetsbeskattning tordejust den marknaden vara begränsad vilket ärtillfredsställande. Däremot kvarstår det allmänna intressethos inte minst småsparare för denna sparform medvinstmöjligheter (lotteri på räntan) som ursprungligen varkännemärket för premieobligationer.Riksgäldskontorets monopol innebär att det endast ärstaten som kunnat dra fördel av att ge ut dessa obligationer,med låg faktisk ränta. Det finns skäl som talar för att vissainvesteringar som görs ute i kommunerna skulle beredasmöjlighet att åstadkomma en fördelaktig finansiering viarätten att utge premieobligationer för ändamålet. Tillexempel uppförande av kulturbyggnader av typ MusikensHus eller borde kunna få finansieras delvis avmedborgare och andra intressenter på ett merokonventionellt sätt.Ett intressant alternativ skulle i många fall kunnavara just utgivandet av ett premieobligationslån knutet tillett sådant kulturellt investeringsobjekt. Engagemanget attfå objektet till stånd skulle då lokalt i den berörda regionenkunna kombineras med det intresse som finns för denspelform som premieobligationer utgör. Invånarna kanindividuellt eller i grupp medverka till att en kulturbyggnadkommer till stånd som det sker genom en förmånga småsparare attraktiv spelform. De lägreräntekostnaderna på investeringen som blir följden kanminska trycket på skattefinansiering av driften, vilket i sigär värdefullt.Det finns alltså skäl att pröva hur ett upphävande avriksgäldskontorets monopol på premieobligationer skullekunna ske, varvid i första hand kommuner borde ges rätt attutge premieobligationer för vissa kulturellainvesteringsändamål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ett förslag omhävande av monopol på utgivande avpremieobligationer i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GF02Fi707 · 1992-01-27 00:00:00 — Statens rätt att lånefinansiera infrainvesteringar Eftersom man i de svenska statsfinanserna avsvårbegripliga skäl inte gör någon skillnad på investeringaroch kostnader och inte har en balansräkning föraktiebolaget dessutom bara ser på affärerna ettår fram i tiden uppstår en del allvarliga egendomligheter.Nödvändiga investeringar i infrastrukturen framstår --hur lönsamma de än är -- som en ren utgiftspost.När regeringen presenterar sina åtgärdsprogram blandasposter från balansräkningen med vinst- ochförlusträkningen på ... vinst och förlust!Hela detta system måste givetvis ändras men genomdenna motion vill vi få en snabb ändring på en viktig detalj,nämligen investeringar i infrastrukturen. Sådanainvesteringar kan och skall lönsamhetsberäknas. Därförkan de ju också finansieras genom lån. Tekniken blir eninvesteringskalkyl såsom den utförs inom näringslivet.Metoden skulle också motivera tidsbegränsadavgiftsfinansiering av de största motorvägarna, broarna ochdylikt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lånefinansiering ochlönsamhetsbedömning av investeringar i den svenskainfrastrukturen.
mot · GF02Fi708 · 1992-01-27 00:00:00 — Den nuvarande formen för statsbudgeten gör densvåröverskådlig och ger inte en rättvisande bild avstatsutgifterna. Detta beror i stor utsträckning på attutgifter för investeringar respektive drift blandas sammanpå ett olyckligt sätt.I både kommuner och landsting arbetar man med delsen driftbudget och dels en kapitalbudget. Detta ger en merrättvisande bild över det finansiella läget.Med det nuvarande systemet direktfinansierar statenäven mycket långsiktiga investeringar. När det t.ex. gällersatsningar på järnvägar och vägar är ju detta investeringarsom gäller för flera årtionden framåt i tiden. Att sådanainvesteringar skall betalas till fullo redan det första åretleder ofrånkomligen till att investeringsnivån blir för låg.Att i budgeten tvingas prioritera mellan viktigalångsiktiga investeringar inom t.ex.kommunikationssektorn å ena sidan och löpande utgifterför t.ex. pensioner och barnbidrag å den andra sidan gör attäven objekt som leder till stora samhällsekonomiska vinsterskjuts på grund av ett kortsiktigt kärvtbudgetläge.Regeringen bör därför av ges i uppdrag attutreda förutsättningarna för att dela upp statsbudgeten idels en kapitalbudget och dels en driftsbudget. Detta systembör tillämpas från och med nästkommandebudgetproposition. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdelning av statsbudgeten i endrift- och en kapitalbudget.
mot · GF02Fi709 · 1992-01-27 00:00:00 — har genom beslut redan avskaffat 25-öringeni vårt myntsystem. försvinner även 10-öringen. När mangör samlade inköp -- som t ex veckoinköp i enlivsmedelsaffär -- har det mindre betydelse, eftersomsumman avrundas till närmaste 50-örestal. Men hur görman vid inköp av enstaka varor och tjänster? Tag t exbrevporto. Nästagång går det väl bra att höja till , men vad händervid nästa höjning? Då måste portohöjningen bli 3:50kronor. Det är en så pass kraftig höjning att den välknappast är försumbar av en inflationsbekämpanderegering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återinföra 25-öringen sombetalningsmedel.
mot · GF02Fi711 · 1992-01-27 00:00:00 — Mot bakgrund av den växande utrikespolitiskaspänningen i anhöll chefen för denestniska , Eesti , att i den svenskariksbanken få deponera en del av sitt lands guldreserv. Hangjorde det med hänvisning till det mycket godagrannskapsförhållande som rådde mellan ochSverige.Den estniska framställningen bifölls snabbt av chefen förden svenska , och i maj och september 1939placerade det självständiga riksbank en del av singuldreserv i hos riksbank. Esternasgulddepot i vår riksbank utgjorde , som eftergällande dagskurs motsvarade . Omräknat till dagens penningvärde(konsumentprisindex) skulle det motsvara ett belopp av ca245 milj.kr.I juni 1940 besattes av sovjetryska trupper, ochen anslutning till iscensattes. Den 6 augustisamma år blev så formellt en delrepublik iSovjetunionen.Redan den 15 juli begärde , varsstyrelse i realiteten övertagits av ockupationsmakten, attdet estniska guldet i den svenska skulleöverföras till den sovjetryska statsbanken. Denna begäranvillfors av den svenska ,chef samrått med regeringen.Sverige överlämnade alltså det estniska guldet tillSovjetunionen redan innan inlemmats iSovjetunionen och alltså innan denna annekteringdiplomatiskt erkänts av oss!Estland har återvunnit sin självständighet. Landetoch människorna har fått lida under kommunismensförtryck och behöver allt stöd i återuppbyggnadsarbetet.Som ett led i detta och för att återställa det godasamförståndet och grannskapsförhållandet borde Sverigedeklarera att inom ramen för det fortsattautvecklingsarbetet i , ersätta för dessguldförlust. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör kompenseraEstland för den guldreserv som vi överlämnade till ijuli 1940.