mot · GF02K422 · 1992-01-27 00:00:00 — SammanfattningMotionen tar upp ett antal principfrågor som denkommande parlamentariska radioberedningen måste taställning till.I motionens första del behandlas publicservice-uppdrag inför en ny avtalsperiod mellan staten ochSveriges Radio.Grunden för etermediepolitiken måste också framdelesvara en radio och TV i allmänhetens tjänst. Genomriksdagens beslut om organisation ochfinansiering för den kommande avtalsperioden finns nugoda möjligheter för utveckling av Radiosprogramverksamhet.I motionens andra del föreslås riktlinjer för den framtidaradiopolitiken. Radiopolitiken bör syfta till attgelyssnarna tillgång till ett varierat programutbud,garantera lyssnarna samma höga tekniskamottagningskvalitet som ,ökayttrandemöjligheterna och ge plats för nya aktörer,motverka uppkomsten av lokala åsiktsmonopol och avmultimedieföretag.Från dessa utgångspunkter föreslås att både närradionoch nystartade lokala radiostationer får finansieraradiosändningar med reklam.För att detta skall bli möjligt krävs en omsorgsfullfrekvensplanering. Den förväntade övergången till digitalautsändningar får inte leda till att hushållen drabbas avoskäliga kostnader.För närradion behöver reglerna ses över och förenklas.Målet för översynen skall vara att garantera närradionskaraktär av föreningsradio. För närradion reserveras ettfrekvensutrymme som medger kommuntäckandesändningar. Närradion får möjlighet att sända reklam.Kommersiella lokala radiostationer blir möjliga attstarta på orter där ledigt frekvensutrymme finns tillgängligt.Kommersiella radiostationer behöver för att kunna svaraför ett intressant programutbud och bli ekonomisktbärkraftiga ha ett tillräckligt publikunderlag.För större orter torde det räcka med kommuntäckandesändningar för kommersiella radiostationer. På andra hållbör det vara möjligt att låta sändningsområdet täcka tvåeller flera kommuner för att erhålla ett tillräckligtlyssnarunderlag.Radio och TV i allmänhetens tjänstDet engelska uttrycket public service är dubbeltydigt.Det kan dels översättas med ''det allmännas service'', delsmed ''i allmänhetens tjänst''. Nyansskillnaden kan tyckashårfin, men den pekar ändå på något väsentligt.Den första betydelsen ligger närmast den historisktursprungliga. De tidiga radiosändningarna sågs som detallmännas erbjudande till publiken. Som en följd häravutbildade radion en stark samhällsansvarsideologi: radionskulle ge utrymme för program som ansågs värdefulla,kulturellt bildande eller vetenskapligt upplysande. Deparlamentariskt förtroendevalda fastställde vad uppdragetskulle omfatta och hur det skulle avgränsas.Begreppet public service genomgick dock ganska tidigten betydelseförskjutning. Om det från början ansågsinnebära i det allmännas tjänst, eller samhällets, kom detalltmer att betyda i allmänhetens eller i publikens intresse.Därmed framhävdes radions och senare televisionensjournalistiska uppgift: att orientera publiken om viktigarehändelser och att fungera som en kritisk granskare av olikasamhällsföreteelser.Denna betydelseförändring av public service kan, omman så vill, ses som vägen till radions och televisionensprofessionella myndighetsförklaring. Programmakarnasansvar gäller publiken. Det allmänna fastställer visserligengenom sina representanter riktlinjerna för public service-uppdraget, men det är programmakarna som på grundval avsin yrkesetik och professionalism ytterst svarar för mångfaldoch kvalitet i programutbudet.Public service garanterar i etermedievärlden enjournalistisk och konstnärlig integritet på ett sätt som sällanär möjligt i de kommersiella etermediekanalerna, där bådeprogramföretag och publik riskerar att bli en handelsvara.Ett historiskt viktigt motiv för public service-idénstillkomst var bristen på frekvenser för sändningarna. Inomnågot årtionde kommer frekvensbristen på radio- och TV-området till stor del vara upphävd. Finns det då någonanledning att upprätthålla public service-verksamhet? Stårsig de tidigare skälen för att inrätta etermediesändningar iallmänhetens tjänst?Svaret på dessa frågor är att etableringsfrihet inte räckerför att garantera ett bra radio- och TV-utbud. För att drivaframför allt TV-företag, men även radioföretag, krävsomfattande ekonomiska och personella resurser. I ett litetland som kommer under alla förhållandennationella radio- och TV-kanaler att verka undermonopolliknande betingelser -- det finns barapublikunderlag för ett fåtal företag.Om det skall vara möjligt att hävda principerna om allasrätt till de viktigaste programmen, oavsett var de bor ilandet, liksom variation och mångsidighet iprogramutbudet, nyskapande, uthållighet och kvalitet,måste de nationella radio- och TV-kanalerna verka inomramen för ett nationellt uppdrag.Det förhållandet att fler radio- och TV-kanaler kommeratt vara tillgängliga för en svensk publik försvagar intebetydelsen av public service-uppdraget, snarare tvärtom.De nya kanalerna kan inte förväntas ta det ansvar som följerav public service-uppgiften. Det går visserligen att ge de nyakommersiella kanalerna vissa uppdrag av public service-karaktär, men det går inte att ålägga dem att finnas kvar påmarknaden om affärerna går dåligt eller att göra störreåtaganden än de mäktar med.Basen för den nationella etermediepolitiken måstedärför också vara ett radio- och TV-företag iallmänhetens tjänst, som har i uppgift att förse såväl denstora publiken som de många mindre publikerna med braprogram. För att public service-företaget skall klara dennadubbla uppgift är det viktigt att det förfogar över flerakanaler, så att det kan variera programläggningen ochtillgodose olika behov samtidigt.Genom beslut om och finansiering för den kommandeavtalsperioden finns goda förutsättningar för en fortsattutveckling av public service-verksamheten.Sveriges Radio ägs av folkrörelserna, näringslivet ochpressen. Vissa av ägarna har aviserat att de inte längre villkvarstå som ägare. Det kan därför bli aktuellt att iframtiden komplettera ägarkretsen. Vi vill för vår delframhålla betydelsen av ett brett folkrörelseägande. Genomfolkrörelseägandet markeras att skalluppträda självständigt i förhållande till staten.Folkrörelseägandet tillför erfarenheter och kompetens istyrelsearbetet. Inom folkrörelsegruppen pågår nu endiskussion om att inlemma fler folkrörelser bland ägarna.Förslag om detta bör välkomnas, eftersom det bidrar till attstärka folkliga förankring.Uppgifter för public service i en ny mediemiljöI en ny mediesituation är det angeläget att ta ställningtill på vilka punkter public service-uppdraget kan och börfördjupas. I det följande behandlas några områden sominnebär utmaningar och möjligheter.Lyssnar- och tittarvanorna har under åttiotaletförändrats i riktning mot en markant ökning av importeradeunderhållningsprogram, filmer, serier och populärmusik.Det är en naturlig följd av att fler kanaler och nya apparatersom freestyle, CD, video blivit tillgängliga. Svenskarna hardärigenom fått tillgång till det mesta och bästa som eninternationell massmediemarknad kan erbjuda.Behovet av bra importerade filmer och serier kommeralltid att finnas. Denna import kan dock aldrig ersätta enskildring av vår egen historia och samtid i olika genrer somagentserien, komedin eller satiren och den betydelse de harför att bearbeta gemensamma traditioner, drömmar ochsamhällsproblem. En alltmer central uppgift för ett publicservice-företag är därför att ta upp kampen omfantasin.En andra viktig uppgift för public service-företaget är attfinna sin roll i det mångkulturella samhället. I dettraditionella public service-uppdraget ingår att svara förolika slag av minoritetsservice, som t. ex.invandrarprogram. Detta är givetvis fortfarande en viktiguppgift.Det finns dock en fara i att karakterisera uppdragetfrämst som en minoritetsservice, d.v.s. att framställaprogram som endast en mindre del av publiken väntas ta delav.I har en stor del av befolkningeninvandrarbakgrund. För dessa nya svenskar är det intemeningsfullt att tala om minoritetsservice. De är enväxande del av befolkningen som har rätt att bli hörda ochsedda i det offentliga samtalet. De har under senare årberikat och förnyat kultur, litteratur och samhällsdebatt. Enviktig uppgift för svensk radio och TV är att speglavariationen i det mångkulturella samhälle som växer fram.Det finns ett stort antal artister, konstnärer, filmare ochjournalister som ännu inte fått sin plats i de nationellaetermedierna.I en om public service framtida uppgifterframhålls betydelsen av att frigöra programmakarna. Dethandlar dels om möjligheten att göra experimentella,oväntade och inopportuna program, dels om att våga tarisker genom att våga vara uthållig och satsa på det som inteomedelbart eller ens i det långa loppet kommer attattrahera en stor publik.Att på detta sätt ålägga public service-företaget ettförnyelseansvar kan motiveras med att få andraetermedieföretag kommer att ha kraft och vilja att svara förutveckling av radio- och TV-mediet. kan inte längre räkna med att ha tillgång till helapubliken, men det kan skaffa sig en normgivande rollgenom att förse lyssnare och tittare med bästa möjligakvalitet inom varje programkategori -- det gäller såvälbreda program som film, underhållning och nyheter som förde program som vänder sig till avgränsade publiker.Den framtida radiopolitikenYttrandefrihet och yttrandemöjligheterDen tekniska utvecklingen sedan mitten av sjuttiotalethar i grunden förändrat förutsättningarna företermediepolitiken.Jämfört med situationen för bara ett tiotal år sedan finnsdet oändligt fler som vill och kan göra radio- och TV-program. Universitet och högskolor, studieförbund ochfolkhögskolor utbildar tusentals ungdomar imassmedieteknik, vilket skall jämföras med det tiotalpersoner som bara för sedan utvaldes tillSveriges Radios internutbildning. Lätthanterlig studio-,inspelnings- och redigeringsutrustning som kan inhandlastill en låg kostnad har därtill ökat möjligheterna att göraprogram.På etermedieområdet har uppstått en tilltagandediskrepans mellan de mångas ambitioner och deekonomiska förutsättningarna för ambitionernasförverkligande. De som vill och kan göra radio- och TV-program ökar långt snabbare än vad tillgängligaekonomiska resurser gör.Denna spänning mellan vad många önskar och vad somär ekonomiskt möjligt kommer att bestå. Det finns ingenenkel lösning på problemet.De senaste årens diskussion om televisionen har medförtatt radiofrågorna hamnat i skymundan. Det finns nuanledning att klarlägga tekniska och ekonomiskaförutsättningar för radiosändningar över nya frekvenser.Den socialdemokratiska regeringen tillsatte enfrekvensteknisk utredning. Utredningens uppdrag var attklarlägga vilka tekniska möjligheter som fanns att starta nyaradiosändningar utanför . På grundval avutredningens expertunderlag skulle en parlamentariskberedning pröva frågan om reklamfinansierad radio.Frekvensutredningen har lämnat sittbetänkande. Av betänkandet framgår att det på kort siktfinns tämligen goda möjligheter att upplåta frekvenser förnya radiostationer. Innan så kan ske måste dock ställning tasi ett antal komplicerade frågor som gäller finansiering ochregler för verksamheten. Dessa frågor skall belysas i enparlamentarisk radioberedning under våren.Vi redovisar i denna motion några riktlinjer, som enligtvår mening bör ligga till grund för beredningens arbete.Riktlinjerna för den framtida radiopolitiken bör vara attgarantera lyssnarna samma höga tekniskamottagningskvalitet som ,ge lyssnarna tillgång tillett varierat programutbud,öka yttrandemöjligheterna iradiomediet genom att ge plats för nya aktörer,motverkauppkomsten av lokala åsikts- och mediemonopol.Tillgången på frekvenser är fortfarande begränsadMånga som diskuterat radiomediets framtid har utgåttfrån att tillgången på frekvenser är närmast obegränsad.Detta är en felsyn. Det kommer fortfarande det närmasteårtiondet att vara ont om attraktiva frekvenser. kommer däremot -- efter introduktion av digitalautsändningar -- frekvenstillgången att vara god.Det finns flera skäl till att frekvenstillgången även underdet närmaste årtiondet kommer att vara knapp.1. Närradion önskar på de flesta håll i landet utvidgasändningarna till kommuntäckning. Detta önskemål -- somenligt vår mening bör tillmötesgås -- kommer att ta en delav ledigt frekvensutrymme i anspråk.2. Det finns ett stort intresse att starta lokalakommersiella radiostationer. För att dessa skall kunna blikommersiellt bärkraftiga måste sändningsområdena vararelativt stora. Därmed tas en betydande del avfrekvensutrymmet i anspråk.3. förbereds i och i enövergång till digitala utsändningar. Om en sådan övergångskall bli möjlig krävs att en del av dagens frekvensutrymmereserveras för parallell analog och digital utsändning. Fördetta ändamål behöver ytterligare en del avfrekvensutrymmet reserveras.Övergångstiden är nödvändig för att hushållen skallkunna skaffa sig nya apparater, som är utrustade för bådeanalog och digital mottagning, till en skälig kostnad.Mottagningskvaliteten får inte försämras för lyssnarnaEtt sätt att komma tillrätta med frekvensbristen vore attminska kraven på god ljudkvalitet i mottagningen. Vi anseratt en sådan lösning bör avvisas.Dagens höga krav på mottagningskvalitet har utformatsi lyssnarnas intresse. Tillfredsställande mottagning skallkunna fås också med enkla mottagare och äldre apparater.Centralantenn skall inte behöva användas. Det skall varamöjligt att ta in radion även när mottagningsförhållandenaär mindre bra: på arbetet, i sommarstugan, på utflykten ochi bilen.Krav på en hög mottagningskvalitet ligger också iradioföretagens intresse. Musik spelar en stor roll förradion. För att musikprogrammen skall vara njutbara fårinte sändningarna störas av brus eller av andraradiostationer. Modern hifi- och CD-teknik kan gemusiklyssnarna hög ljudkvalitet. Om radion skall behållasina lyssnare på musikprogrammen måste kraven påmottagningskvalitet vara höga.Nuvarande radiosändningar sker med s.k. analogteknik. förbereds en övergång till digitalautsändningar (DAB). DAB-teknikens införande kräver enövergångstid under under vilken sändningarna skersåväl analogt som digitalt.Den frekvenstekniska utredningens bedömning är att ettordnat införande av DAB-teknik kräver att 2 Mhz i detsnart lediga bandsegmentet 104-108 Mhz och en del av detfjärde TV-nätet (223--230 Mhz) reserveras för digitalasändningar.Jämfört med dagens analoga distribution är DAB-tekniken överlägsen.DAB-teknik medger CD-kvalitet i mottagningen, ärpraktiskt taget störningsfri också vid mobil mottagning,skapar förutsättningar för programrelateradetilläggstjänster som RDS och radiotidningar försynskadade, är billigare i drift och mångfaldigar fulltgenomförd antalet tillgängliga frekvenser.Såvida inte ett ännu bättre tekniskt alternativ uppfinnsfinns det alltså goda skäl för att införa DAB-teknik.Övergång till DAB-teknik förbereds f.n. i Europa.Tyskland har därför föreslagit att en internationellfrekvensplaneringskonferens för digital radio ska hållas1996. Enligt bedömning skulle med dennatidsplan nuvarande analoga FM-sändningar kunna börjafasas ut 2010 helt ha ersatts med digitalasändningar.Riktlinjer för frekvensplaneringRedogörelsen visar att radiosändningar över nyafrekvenser kräver ett ställningstagande till vilka tekniskavillkor som skall gälla och hur betydelsen av dessa skallrangordnas. Vi anser att radioberedningen bör utgå frånföljande riktlinjer:Den framtida frekvensplaneringenbör utgå från principen om hög mottagningskvalitet tilllägsta möjliga kostnad för hushållen,Frekvenserna börinte överutnyttjas så att störningsrisken ökar. SverigesRadios kanaler bör vara lättillgängliga och skyddade frånstörningar,DAB-introduktion måste ske planerat.Övergångstiden måste bli tillräckligt lång så att hushållentill skäliga kostnader kan införskaffa nyamottagarapparater,Riksradions och lokalradions kanalerbör ha företräde till frekvenser vid en DAB-introduktion,Närradion måste garanteras ett tillräckligtantal frekvenser för sin fortsatta utveckling.Närradiofrekvenserna bör byggas ut tillkommuntäckning,Sändningsområdena för lokalakommersiella radiostationer bör vara så stora attpublikunderlaget räcker till för att finansiera sändningarna.Vem skall sända radioreklam?En genomsnittlig dag är det ungefär lika många somlyssnar på radio, ser på TV och läser en tidning. Men radionär det massmedium som tar mest tid i anspråk. av all den tid som ägnas åt massmedier är radiotid. Igenomsnitt lyssnar vi drygt på radio.Radioreklam måste vara relativt frekvent för att genågra inkomster att tala om. Den kan därför upplevas somirriterande och störande. Radioreklam är framför alltintressant för lokala annonsörer och den är ofta konkret ochinformativ; den kan förväntas handla om extraerbjudandenpå ICA och Domus, om realisationen hos järnhandeln, ommöbelvaruhusets senaste fynd, osv. Erfarenheter från andraländer tyder på att riksannonsering är mindre intressant iradion.Av dessa skäl lämpar sig radioreklam främst för attfinansiera lokala radiostationer. För svensk del betyder detatt radioreklam främst är intressant för närradion ochnystartade lokala radiostationer. För att undvika enöverexploatering av reklammarknaden anser vi attlokalradion fortfarande skall vara reklamfri.Närradioförbundet har uttalat sig för att närradion skalltillåtas sända reklam. Det finns också flera andraintressenter -- fristående produktionsbolag ochdagstidningar -- som vill starta nya lokala kommersiellaradiostationer.I diskussionen om reklam i radio har ibland framförts attradioreklam bör tillåtas i kommersiella radiostationer menförbjudas i närradion. Som ett skäl för denna uppfattninganges att de kommersiella radiostationerna behöverskyddas från konkurrens från närradion.Vi anser att denna uppfattning är ohållbar. Om reklaminförs i radio bör den vara tillåten både i närradion och inystartade radiostationer. Det finns ingen anledning attdiskriminera den ena verksamheten.Det är inte troligt att närradion kan få större inkomsterfrån radioreklam. Närradion är en föreningsradio ochkommer som sådan att ha en annanprogramsammansättning än vad som är nödvändigt för enkommersiell radiostation. Reklam i närradion kommerdärför knappast att ge annat än marginella inkomster. Menäven mindre ekonomiska tillskott är av betydelse förnärradion.Närradio med bibehållen särprägelDet finns f.n. närradioföreningar i 160 kommuner.Verksamheten expanderar fortfarande. Den totala sändningstiden ökar.Närradion är -- och bör förbli -- en föreningsradio somär öppen för alla ideella organisationer. Närradion är enåsiktsradio med rätt att vara partisk. Närradion skallgarantera vidast möjliga yttrandemöjligheter. Det är därförcentralt att närradion verkligen är öppen för alla föreningarsom vill sända. Det bör inte vara möjligt för en endasändande organisation -- som skett på sina håll -- attdisponera all sändningstid eller huvuddelen avsändningstiden. Frekvenserna för närradion ska reserverasför sändningar som är av föreningskaraktär.Genom närradion kan ideella föreningar nå kontakt meden engagerad och intresserad publik. Närradion har en storbetydelse för föreningslivets möjligheter att föra ut sittbudskap och för samhälls- och kulturdebatt.Närradion har därutöver ett egenvärde iföreningsverksamheten genom att medlemmarna fårtillfälle att bekanta sig med radiomediet.Från närradiohåll har framförts önskemål om enuppmjukning av regelverket. Närradioföreningarna önskarutvidga sändningarnas räckvidd. De vill också ha möjlighetatt använda den sändningstid som inte utnyttjas avmedlemmarna till att sända musik och allmän information.Vi anser att dessa önskemål är berättigade. En översynav reglerna för närradion är därför motiverad. Villkoren förnärradion bör utformas så att dess karaktär avföreningsradio bibehålls. Detta bör kunna uppnås genomen striktare tillämpning av de urvalskriterier som gäller förvilka föreningar som skall sända närradio. I övrigt börregler som hämmar närradions utveckling kunna tas bort.För reklam i närradion bör gälla samma regler som förannan reklam i radio. Medlemsorganisationerna bör självakunna avgöra om de vill sälja reklam var för sig eller iföreningens regi. Medlemmar i närradioföreningen sominte vill ha reklam i sina program skall självfallet slippadetta.Riktlinjer för översyn av närradioreglernaRadioberedningen bör göra en översyn av reglerna förnärradion. Riktlinjerna för översynen bör vara följande.Närradion tillåts sända reklam. Reklamreglerna skall varadesamma som för kommersiella radiostationer.Reglernaför närradion görs om så att dess karaktär av föreningsradioframhävs. Regler och restriktioner som i övrigt begränsarnärradions verksamhet avvecklas.Sändningsområdenaför närradion vidgas. I princip bör närradions sändningar nåkommuntäckning eller få en räckvidd om 20--. Nyakommersiella radiostationer tillåts inte inkräkta påfrekvenser som reserverats för närradion.Medlemmar inärradion som vill starta lokala kommersiella radiostationerfår ansöka om detta på samma villkor som andraintressenter.Kommersiella radiostationerDen parlamentariska radioberedningen skall ocksåundersöka förutsättningarna för att etablera kommersiellaradiostationer. Därvid kommer beredningen att behöva taställning till flera frågor av praktisk och principiell karaktär.Det är enligt vår mening angeläget att beredningensarbete sker öppet i former som medger offentlig diskussion.Det bör finnas tillräcklig tid för att pröva överväganden ochförslag i den offentliga debatten.Den frekvenstekniska utredningen har visat att det finnsmöjligheter att på flera håll i landet finna frekvensutrymmeför start av kommersiella radiostationer. I många fall gällerdet dock frekvenser som har en begränsad räckvidd.Det är därför troligt att många intressenter som önskarstarta kommersiella radiostationer önskar störretäckningsområde. Kommersiella radiostationer behöverrelativt stora täckningsområden för att bli ekonomisktbärkraftiga; på den punkten är erfarenheterna från andraländer entydiga.Detta medför ett avvägningsproblem. Ju störretäckningsområde som önskas, desto mindre utrymme finnsför flera radiostationer.I storstadsregionerna är redan trängseln i etern påtaglig.Det kommer bara att finnas utrymme förenstaka nya radiostationer, om väntade önskemål påtäckningsområde ska kunna mötas. Samma problem kanförväntas uppstå på många andra håll i landet.I andra länder har man av bl.a. denna orsak i regel baragett tillstånd för en kommersiell radiostation inom varjesändningsområde.Skälet till att tillståndsgivningen begränsats till en lokalradiostation har i andra länder dock inte bara motiverats avfrekvensbrist. Ett viktigt skäl har också varit insikten om attradioreklamen endast kan ge begränsade annonsinkomster.För att lokala radiostationer skall ha ekonomiskaförutsättningar att förse lyssnarna med bra program har dedärför ofta fått ensamrätt på sändningarna. Försök atttillåta med varandra konkurrerande radiostationer inom ettoch samma täckningsområde har lett till att den iutgångsläget ekonomiskt svagare radiostationen på kort tidslagits ut.I , som har ett femtiotal kommersiellaradiostationer, går fortfarande verksamhet deallra flesta med förlust. Bara de radiostationer sometablerats i Helsingforsområdet går med vinst.Krav på ägarna av kommersiella radiostationerBåde frekvenstekniska och ekonomiska orsaker lederdärför till att den som får tillstånd att starta lokalakommersiella radiostationer i realiteten erhåller ettmonopol på sändningarna. Detta förhållande talar för attradioberedningen noga bör överväga vilka urvalskriteriersom skall gälla vid tillståndsgivning för kommersiellaradiostationer.Då man kan vänta sig att antalet ansökningar om attstarta kommersiella radiostationer kommer att bli ganskastort, förefaller det lämpligt att en särskild nämnd ellerstyrelse fördelar tillstånden efter i förväg av riksdagenfastställda urvalskriterier.Ett grundläggande krav på den sökande bör givetvis varaatt denne kan visa en godtagbar finansiering.