mot · GF02Fi41 · 1992-05-11 00:00:00 — Timersättning för studerande i grundläggandevuxenutbildning 50 milj.kr., korttidsstudiestöd 230 milj.kr.samt medel för uppsökande verksamhet och för utbildningav studieorganisatörer 50 milj.kr. Det är vidare viktigt frånrekryteringssynpunkt att möjligheten att kollektivt ansökaom korttidsstudiestöd återinförs. Vår tidigare framfördauppfattning om regelsystemets utformning kvarstår. * Dimensioneringen av högskolan bör öka ytterligare. Viframför åter vårt krav att tillföra högskolan ytterligare 2 000nybörjarplatser. Vi accepterar regeringens fördelning av deföreslagna 1 770 platserna, men beträffande det tekniskabasåret borde vissa praktiska och organisatoriska problemha belysts bättre. Utöver regeringens förslag föreslår vi 230årsstudieplatser för ett tredje år som påbyggnad på dentvååriga högskoleingenjörsutbildningen. På vissa högskolorhar de studerande redan nu erbjudits ett tredje år. Vi menaratt det i detta arbetsmarknadsläge finns skäl att pröva dennamodell på ytterligare ett antal högskolor. Detta tredje år börkunna utnyttjas till ämnesfördjupning eller utvidgning motekonomi eller språk. Kostnaden beräknas överstigaregeringsförslaget med 10 milj.kr. * Kompetensutvecklingen inom tillverkningsindustrinbör stödjas med 525 milj.kr. i enlighet med våra tidigareförslag. tillförs AMS för extra stöd vidarbetsmarknadsutbildning inom tillverkningsindustrin.Därutöver föreslås en tvåårig försöksverksamhet förkompetensutveckling inom industrin med inriktning motsmå och medelstora företag. Arbetsgivarna får inom vissaramar göra avdrag med hälften av kostnaden för deanställdas kompetensutveckling vid redovisning av desociala avgifterna. Kostnaden beräknas för nästa budgetårtill 425 milj.kr. * bör slutligen uppdra åt regeringen att medkompetensutredningens förslag som bas utarbeta ettprogram för satsning på utbildning och andrakompetenshöjande åtgärder.I kompetensutredningen finns nämligen många godaidéer som bör tas till vara. Utredningen pläderar bl.a. för attskapa fler möjligheter att varva utbildning och arbete medutgångspunkt i arbetsplatsens behov. Mycket angeläget ärockså att förbättra förutsättningarna för väl genomfördainventeringar av de anställdas utbildnings- ochkompetensbehov. saknas denna kunskap i de allraflesta företag. Medel för sådana inventeringar bör kunnaställas till förfogande för företag under förutsättning att delokala parterna gemensamt svarar för ansökan.Andra värdefulla idéer som regeringen bör pröva är attöka omfattningen av lokala kunskapscentra, att öka antaletkorta utbildningar, att stärka distansutbildningen, attstimulera branschorienterad yrkesutbildning i samverkanmellan parterna och att skapa ekonomiska stimulanser tillsjälvstudier på fritid samt att ge resurser för pedagogiskforskning och utveckling med inriktning mot arbetslivet.6. ArbetsmarknadspolitikBakgrundArbetsmarknadspolitiken kan inte längre ensam bärabördan av den alltmer ökande arbetslösheten. För att fåbukt med denna krävs i stället samlade politiska insatserinom olika områden, såsom redovisats tidigare. Förnärvarande omfattar de aktiva åtgärderna ca 155 000personer, varav merparten deltar i olika former avarbetsmarknadsutbildning. AMS har tidigare förklarat knappast klarar av att på ett effektivt sätt ta hand omfler än 135 000 personer i genomsnitt . Dettamotsvarar det medelsbehov som AMS föreslagits fåför nästa budgetår.Arbetslösheten bland ungdomarna mellan 20 och 24 årär nu , vilket ytterligare understryker behovet avsärskilda insatser för dessa. Den ökandelångtidsarbetslösheten är dock kanske den allra viktigastevarningssignalen. Risken för ökad utförsäkring och socialutslagning är därmed överhängande.Även den utveckling som kan befaras för kvinnorna äralarmerande. Redan befinner sig tusentals deltidsarbetslösakvinnor i en omöjlig valsituation, nämligen mellan helarbetslöshet eller en deltidslön som inte går att leva på.I takt med att arbetslösheten ökar stiger ocksåkostnaderna för kontantstöden dramatiskt. Samtidigtminskar statens intäkter från skatter och avgifter. Dettaframgår av nedanstående sammanställning. Den baserar sigpå en löntagare som har en genomsnittlig a-kasseersättningom . Det motsvarar en lön om . Av sammanställningen framgår statens kostnader omdenne är arbetslös, är i arbete eller deltar i ettberedskapsarbete med ett bidrag från staten om 60 %.hA-kassaArbeteBeredsk.arbErs/lön475+ 525525Antal dagar250+ 250250Totalt118 750+131 250131 250Gr. & S avdr22 200+ 20 90020 900Besk.bar ink96 550+110 350110 350Statsskatt100+ 100100Kom.skatt29 930+ 34 20834 208Disp ink88 720+ 96 94296 942Varuskatt17 744+ 19 38819 388Ag.avg--+ 47 25047 250Statl ink17 844+ 66 73866 738Statl utg118 750+ --107 100Statl kostn100 906+ 66 73840 362Staten tjänar alltså . på att en genomsnittligperson jobbar jämfört med att vara arbetslös.Dessa pengar kommer frånutebliven a-kassa118 750arbetsgivaravgift47 250ökad varuskatt1 644--------------167 644Beräknat på en procent av arbetskraften, eller 45 000personer, blir beloppet fördelat enligtföljandeutebliven a-kassa5 343 750 000arbetsgivaravgift2 126 250 000ökad varuskatt73 980 000--------------------------7 543 980 000Det bör också noteras att en person i beredskapsarbeteär billigare för staten än om vederbörande går arbetslös.Förtjänsten är . per person.En person som utförsäkras från a-kassan har rätt tillsociala bidrag och bostadsbidrag av kommunen. För enensamstående utan försörjningsansvar uppgår detta belopptill ca . Detta belopp ökar snabbt ju tyngreförsörjningsansvaret är. Om kommunen i stället anställervederbörande i beredskapsarbete, blir kommunens kostnadför detta endast . efter avdrag för statsbidrag ochinfluten kommunalskatt, men produktionsresultatetoräknat.KompletteringspropositionenI kompletteringspropositionen får bara AMS en bråkdelav de medel myndigheten begärt. För att ta hand om flerungdomar får AMS inga som helst nya medel vare sig föråtgärder eller personal. Därmed visar regeringen med allönskvärd tydlighet att man inte tar ungdomsarbetslöshetenpå allvar. Detta understryker ytterligare vikten av attriksdagen ställer sig bakom vårt förslag om ungdomsjobb.Några satsningar på de långtidsarbetslösa ellerkvinnorna finns inte heller med undantag av 500 milj.kr. förberedskapsarbeten av investeringskaraktär. Detta förslårinte långt för att bekämpa den redan alltför högalångtidsarbetslösheten.Dessutom vill den borgerliga majoriteten i riksdagenminska anslaget till AMS med 300 milj.kr. för att finansierakostnader inom utbildningsområdet. Det innebär att AMSi stort sett får samma ram för nästa budgetår sominnevarande, trots den ökande arbetslösheten.Vår syn på sakenRegeringen överger nu den aktivaarbetsmarknadspolitiken. har de passivakontantstöden uppgått till så stor andel av de totalaarbetsmarknadspolitiska resurserna. Det är inte bara endålig politik för de arbetslösa utan också statsfinansielltförkastligt. Som redovisats ovan lönar det sig för samhälletatt satsa på den aktiva arbetsmarknadspolitiken, även omman inte beaktar de långsiktiga vinsterna som uppstår pågrund av minskad ohälsa och utslagning och en välfungerande arbetsmarknad.Dessa effekter visar sig också tydligt när det gällerfinansieringen av arbetslöshetsersättningen viaarbetsmarknadsfonden. Enligt regeringen kommer fondenatt ha en ingående balans vid början av nästa budgetår den1 om ca . Med den prognos somregeringen har för arbetslösheten under budgetåret,kommer dock fonden att gå med ett underskott på 16miljarder kronor. Det betyder att, såsom regeringen ocksåföreslagit, fonden måste låna upp föratt klara utbetalningarna till de arbetslösa. Budgetåretdärpå har fondens underskott stigit till 25 miljarder kronor.Med våra förslag minskar arbetslösheten så mycket attfondens underskott under nästa budgetår blir mindre än 5miljarder kronor och det ökar knappast sedan. Det betyderatt vår satsning på aktiva åtgärder minskar statens utgifterför de arbetslösa med stora belopp.Detta visar tydligt hur viktigt det är att satsa på denaktiva arbetsmarknadspolitiken. Detta är en investering förframtiden. Det är dock viktigt att resurserna kan användaspå ett så enkelt sätt som möjligt vid arbetsförmedlingarnaoch att onödig hantering och administration undviks.Likaså måste AMS i allt högre utsträckning prioritera deutsatta grupperna, dvs. ungdomarna och delångtidsarbetslösa. Utförsäkring från arbetslöshetskassornamåste undvikas, genom att beredskapsarbete alltid erbjudsden som hotas av utförsäkring.För kvinnornas del är en av de viktigaste frågorna attinte kommunerna tvingas till nedskärningar av vård ochomsorg. Sådana planeras i många kommuner avekonomiska skäl. Det är därför viktigt att regeringensplanerade indragning av miljardbelopp från kommunernainte blir av. Men många borgerligt styrda kommunerminskar också verksamheten av ideologiska skäl eller för attbetala gjorda eller planerade skattesänkningar. Här blirkvinnorna förlorarna men i förlängningen ocksåkommunerna själva.Våra förslagSåsom redovisats tidigare är det möjligt och nödvändigtatt tidigarelägga satsningar på infrastruktur och liknandestatliga investeringar. Dessa finansieras genom att berördaverk får låna upp pengar till tidigareläggning och sedanbetala tillbaka lånet med ordinarie medel eller intäkternågot år . Verken kompenseras för räntan påupplånat kapital genom ett räntebidrag. Detta böradministreras av AMS, på sätt myndigheten angivit i sinanslagsframställan. För nästa budgetår beräknaskostnaderna för räntebidraget uppgå till 660 milj.kr.,exklusive den tidigareläggning av en miljard som regeringenföreslagit.Det är också viktigt att kommunerna utnyttjarkonjunkturläget till att tidigarelägga viktiga kommunalainvesteringar. Som framgår av bilaga 1 har vi kunnatkartlägga betydande kommunala investeringar som kantidigareläggas. Vi menar att det är angeläget att statenbidrar till detta genom följande insatser.Regeringen föreslår att skall drasin från kommunerna . Vi motsätter oss detta.Kommunernas möjligheter att tidigarelägga investeringarökar därmed.Vi vidhåller vidare vårt förslag från om att geräntebidrag till kommunerna vid tidigareläggning avinvesteringar. På samma sätt bör räntebidrag ges vidtidigareläggning av underhåll av kommunala gator ochvägar. Bidrag på 390 milj.kr. bör ge sammanlagdainvesteringar under nästa budgetår om 3 miljarder kronor.Såsom AMS anfört bör kommunerna dessutom fåmöjlighet att genomföra beredskapsarbeten av ROT-karaktär. Till sådana bör under nästa budgetår anslås 1 650 milj.kr. Detta bör ge ROT-investeringar om 6miljarder kronor.När det gäller utbildning har vi tidigare i motionenredovisat våra förslag på detta område. För att bibehålla detextra stöd som AMS kunnat ge till företag inomtillverkningsindustrin för utbildningsinsatser bör anslagettill AMS öka med 100 milj.kr.När det gäller den alltmer ökandeungdomsarbetslösheten har vi sammanfattningsvis lagtföljande förslag i inom detarbetsmarknadspolitiska området.-- Särskilda ungdomsjobb erbjuds alla ungdomar under25 år. Arbetsgivarna uppmanas att erbjuda ungdomarnasådana tillfälliga jobb med avtalsenlig lön. I gengäld fårarbetsgivarna dra av större delen av lönekostnadernagenom ett avdrag på . per dag påarbetsgivaravgifterna. De avtalade inskolningsplatserna,handledarbidragen samt beredskapsarbeten ochrekryteringsstöd för ungdomar tas bort.Satsningen finansieras dels av befintliga medel, dels av attpassiva kontantstöd förvandlas till aktiva insatser.-- De särskilda inskolningsplatserna finns kvar såsom nusom en garanti för de yngsta ungdomarna och ungaarbetshandikappade.-- AMS får 250 milj.kr. för otraditionella insatser blandarbetslösa ungdomar.En huvuduppgift för den aktivaarbetsmarknadspolitiken är att bekämpalångtidsarbetslösheten. Denna stiger nu tyvärr snabbt.Därmed kommer också antalet personer som hotas avutförsäkring från arbetslöshetskassorna att öka. En viktigdel av den aktiva arbetsmarknadspolitiken är denarbetslinje som gäller i arbetslöshetsförsäkringen. Denförsäkrade är skyldig att ta anvisat arbete eller utbildningoch den tid under vilken man får ut ersättning enligtförsäkringen är begränsad. Därmed finns ett starkt tryck påaktivitet för den försäkrade och berörda myndigheter.Den som hotas av utförsäkring har rätt att få etterbjudande om beredskapsarbete enligt 4 § förordningen(1987:411) om beredskapsarbete. Detta innebär också attAMS är skyldig att tillse att åtgärdsmedel finns reserveradeför detta ändamål. Detta har också verkets styrelsemeddelat länsarbetsnämnderna. Ändå beräknas uppmot 10 000 arbetslösa utförsäkras. beräknas dettaantal öka. Det tyder på att nuvarande regler inte ärtillräckligt effektiva. En del av dem som utförsäkras hartackat nej till olika erbjudanden, andra kan ha socialaproblem. Men en del utförsäkras också av det skälet attAMS har svårigheter att få fram tillräckligt antalberedskapsarbeten. Kommunerna t.ex. ställer inte upp itillräcklig omfattning.I det sammanhanget är det viktigt att komma ihåg attäven de som utförsäkras måste få sin försörjning tryggad.Detta är kommunernas ansvar. Den arbetslöse har rätt tillbostadsbidrag och socialbidrag. För en tvåbarnsfamilj meden hyra på . uppgår det totala bidraget till ca . , om båda vuxna är arbetslösa. Om en av demarbetar deltid sjunker bidraget till . Enensamstående utan barn med en hyra på . för sin försörjning.Vi har tidigare pekat på att en genomsnittlig arbetslös iberedskapsarbete kostar en kommun ca . per år.Det är uppenbart att detta är ekonomiskt mer fördelaktigtför kommunen om alternativet är att utbetala socialbidrag.Därför bör det enligt vår uppfattning övervägas om intekommunerna skall vara skyldiga att tillsammans medarbetsförmedlingen erbjuda beredskapsarbete åt dem somhotas av utförsäkring. Eftersom beredskapsarbetena skallligga vid sidan om den ordinarie arbetsmarknaden, kan intede ordinarie jobben hotas av detta. Regeringen bör få iuppdrag att utreda detta och återkomma tillriksdagen med ett förslag.För att kunna bedriva uppsökande verksamhet blandlångtidsarbetslösa i samarbete med t.ex. de fackligaorganisationerna bör AMS tillföras 40 milj.kr.Som vi tidigare påpekat är arbetslösheten fortfarandeklart lägre bland kvinnorna än bland männen. Men det kanbara vara en tidsfråga innan bilden blir en annan. En kraftignedgång i sysselsättningen i typiska kvinnoyrken är attvänta. Dessutom har redan deltidsarbetslösheten stigitkraftigt. är 72 000 personer deltidsarbetslösa. En stormajoritet av dessa är kvinnor.I år kommer ca 8 000--10 000 deltidsarbetslösa att ståinför det omöjliga valet att antingen säga upp sig helt frånsin anställning och stämpla på heltid eller försöka leva påen alltför låg inkomst. Situationen för dessa, oftast kvinnor,måste nu lösas. Vi har lagt ett förslag om förtursrätt tillanställning med mer tid, som skulle vara en hjälp för en delkvinnor. Tyvärr har den borgerliga majoriteten iarbetsmarknadsutskottet röstat ned detta. Men det finnsfortfarande chans för att acceptera vårt förslag.I övrigt måste regeringen ta sitt ansvar för att lösa dettaallvarliga problem. Regeringen har gömt sig bakom denutredning som tillsatts om en allmänarbetslöshetsförsäkring. Det finns dock ingen som helstskrivning i direktiven till denna utredning som antyder attden skulle ha i uppdrag att lösa detta problem. Det är nudags att regeringen snabbt kommer med en lösning påproblemet.En lösning är att ändra reglerna. En annan är att rättentill ett beredskapsarbete eller en arbetsmarknadsutbildningockså gäller dem som riskerar att stämpla ut på grund av150-dagarsregeln.Enligt vår uppfattning är det dessutom nödvändigt attAMS lägger upp en strategi för hur man skallmotarbeta den ökande arbetslösheten bland kvinnor medarbetsmarknadspolitiska eller andra insatser. Var finnsjobben för kvinnorna , varför sjunkerförvärvsfrekvensen bland kvinnor, hur ser kvinnornasutbildningssituation ut, hur kan kompetensen blandkvinnor förbättras, vilka beredskapsarbeten finns förkvinnor, hur kan man få in fler kvinnor resp. män i yrkensom domineras av det motsatta könet -- det är några av defrågor som borde analyseras i en sådan plan. Regeringenbör ge AMS i uppdrag att ta fram en strategi med dennainriktning.Redan nu bör dock en viss del av AMS resurser i förstahand användas för att skapa jobb, utbildning ellerberedskapsarbeten åt kvinnor. Det gäller så mycket merasom omfattande resurser inom andra områden sätts av föratt skapa en rejäl ökning av viktiga investeringar. Dessakommer i första hand mansdominerade yrkesgrupper tilldel. Den ökning av anslaget som regeringen föreslår bördärför inte användas för de syften regeringen angivit. Istället bör dessa 500 milj.kr. användas i första hand förkvinnor enligt det syfte som angivits.Sammanfattningsvis innebär detta att anslaget under B 2bör öka med 2 000 milj.kr. utöver regeringens förslag.Arbetsmarknadsläget gör också att det blir allt svårareatt få ut arbetshandikappade på arbetsmarknaden. Detfinns nu 3 000 färre arbetshandikappade som har anställningmed lönebidrag jämfört med . Anslaget bördärför öka med 200 milj.kr. såsom regeringen föreslagit.7. ArbetslivspolitikenBakgrundVi socialdemokrater har som mål att alla som vill skallha ett arbete. Men vi vill också gå längre och sträva efteratt så många människor som möjligt får ett gott arbete. Ettarbete där risken för ohälsa är minimal och därmöjligheterna till personlig utveckling är stora.I den takt jobben förbättras och blir mer innehållsrikakommer utslagningen från arbetslivet att minska,produktiviteten på arbetsplatserna att öka samtkonkurrenskraften att stärkas. Likaså minskar samhälletskostnader för ohälsa och utslagning.Det krävs kraftfulla politiska insatser för att uppnå enutveckling som leder till bättre arbetsmiljöer och merinnehållsrika arbeten. Det var därför densocialdemokratiska regeringen inledde en offensiv förarbetslivets förnyelse. Denna offensiv har redan lett tillmånga positiva resultat och ett intensivt förändringsarbeteinleddes på många arbetsplatser.Vår syn på sakenEn fortsatt offensiv för arbetslivets förnyelse kräverpolitiska initiativ på ett antal områden, framför alltinomkompetensutvecklingarbetsorganisation ocharbetsinnehållaktivt arbetsmiljöarbetearbetstiderarbetsrättI en lågkonjunktur ökar riskerna för attförändringsarbetet ute på arbetsplatserna stannar upp ochatt arbetsmiljöarbetet nedprioriteras. Riskerna för att dettaskall hända ökar, om inte det politiska trycket är fortsatthårt för att få en förändring till stånd.Detta har uppenbarligen inte den borgerliga regeringenförstått eller så struntar man helt i arbetsmiljöfrågorna. Pånågot annat sätt kan man inte tolka det faktum attregeringen över huvud taget inte talar om att utvecklajobben, än mindre gör något för att få positiva förändringartill stånd. Tvärtom röstar regeringspartierna ned alla förslagsom syftar till att förbättra arbetsmiljöerna. Dessutompunkterar man företagshälsovården, försämrararbetsskadeförsäkringen och vill minska löntagarnasinflytande på arbetsplatserna. Följden av detta kommer attbli mycket negativa för de anställda, men också förproduktiviteten ute på arbetsplatserna och församhällsekonomin.Våra förslagVi har i en tidigare motion presenterat ett program fören fortsatt förnyelse av arbetslivet. Det är ett bra programsom bör genomföras.Med propositionen som bakgrund säger vi nej tillregeringens förslag att dra in frånarbetslivsfonden till statsbudgetens intäktssida. Skäletanges vara att medlen skall användas försysselsättningsskapande åtgärder. Men förslagen om sådanaär begränsade. Medlen används huvudsakligen till attbekosta olika skattesänkningar som görs. Det äroacceptabelt.Om regeringspartierna accepterar att satsa på detinvesteringsprogram som vi föreslår, kommer saken i ettannat läge. Det finns då skäl att i det bekymmersammabudgetläget låta medel från fonden delfinansiera satsningensom en engångsåtgärd.Vi ställer oss vidare mycket tveksamma tillmöjligheterna att snabba upp användningen av fondensmedel som regeringen vill. Fondernas administration ärmed avsikt begränsad och de arbetar redan för högtryckmed att försöka snabba upp sin handläggning. Vi menar atten ''uppsnabbning'' inte får ske genom att bidragsnivåernahöjs, att nya kostnader täcks eller genom att kvaliteten iprojekten försämras.Vi är positiva till att fonden på olika sätt försöker få flersmåföretagare att delta i projekten. Däremot kan vi inteförstå varför regeringspartierna vägrar att gå med på attfonden får engagera sig extra i speciella kvinnoprojekt. Viåterupprepar därför vårt krav på att fonden bör få möjlighetatt inom ramen för sina resurser vid sidan av gällande reglersatsa 50 milj.kr. i projekt som syftar till att på ettgenomgripande sätt förändra kvinnors arbetssituation.8. RegionalpolitikBakgrundDen växande arbetslösheten drabbar i första hand desvaga regionerna i landet. Behovet av regionalpolitik blirsärskilt utpräglat under lågkonjunkturer. är detockså svårare att förmå företag att flytta verksamhet underlågkonjunkturer. Det blir färre projekt och när tidigareöverhettade regioner får en allt svagare arbetsmarknadbortfaller motivet för många företag och organisationer attutlokalisera verksamhet.Vissa orter drabbas hårdare än andra. Ett exempel pådetta är de orter som drabbas av den borgerliga regeringensförslag till femårigt försvarsbeslut. Det kommer att drabbaorterna , , , ,, , och Härnösand.Sammanlagt beräknas ca 6 000 anställda på dessa orter mista sina jobb. Regeringenhar ännu inte avsatt några medel för att motverka dennegativa utvecklingen på dessa orter.Vår syn på sakenI den uppkomna situationen är det utomordentligtviktigt med offensiva satsningar i olika regioner. Dethandlar om att utnyttja lågkonjunkturen för investeringar iom- och tillbyggnader, infrastrukturprojekt och utbildning ide regioner som har den svagaste arbetsmarknaden. Mendet krävs också att traditionella arbetsmarknadspolitiskamedel används.Genom att dammsuga landet på jobb och utbildning harvi tagit fram massor av projekt som kan genomföras underde närmaste åren. I våra tidigare förslag i denna motion harvi konkret visat i region efter region hur angelägnaverksamheter som skapar jobb kan genomföras.Arbetslöshet och bristande framtidstro går att bekämpa,om bara viljan finns.Vi vidhåller den syn på regionalpolitiken som viredovisat i vår motion . Det är också angeläget attlösa frågorna om riskkapital till företagen i dessa regionerpå ett tillfredsställande sätt.När det gäller försvaret är den principiella inriktningenför regeringens försvarspolitiska proposition atteffektivisera försvaret. Genom att minska grund- ochkrigsorganisation kan ekonomiska resurser frigöras försatsningar på ökad kvalitet. Vi delar denna principiellahållning. En minskning av försvaret är nödvändig för attbättre balans mellan långsiktiga investeringar ochverksamhet skall uppnås. Men regeringens förslag ärotillräckligt. Vi socialdemokrater har därför gått ett steglängre och föreslagit mer långtgående strukturförändringari vår försvarspolitiska motion. Men vi tar ocksåkonsekvenserna av våra förslag. Vi har därför kompletteratde försvarspolitiska förslagen med ett program förarbetsmarknads- och regionalpolitiska satsningar på deorter som drabbas. För detta program satsar vi 4,5 miljarderkronor under femårsperioden.Våra förslagVåra krav på regionalpolitiken kan sammanfattas påföljande sätt.En samordning måste ske av statensinsatser inom och mellan olika samhälls- ochpolitikområden så att de regionalpolitiska målen främjas.De regionalpolitiska medlen skall i ökad utsträckninganvändas för utbyggnad av infrastruktur. De projekt viredovisar i bilagor till motionen visar att det finnsinvesteringar med anknytning till infrastruktur som kangöras i alla regioner.Vi upprepar vårt förslag om att ökaanslaget ''Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder''med 20 milj.kr.En del av dessa extra medel bör användas för att byggaupp en kontaktlänk i ett av länen.