mot · GF02Bo236 · 1992-01-27 00:00:00 — Höga boendekostnader trots höga subventionerTrots höga statliga subventioner så har vi högaboendekostnader. Detta beror på hög inflation och högarealräntor samt höga byggkostnader och ett dåligtresursutnyttjande. De höga byggkostnaderna beror på enotillfredsställande konkurrenssituation på byggmarknadensamt på bristen av konkurrensriktig upphandlingsteknik.De höga subventionerna har också bidragit till okänslighetför prisstegringar. Beställare, nyttjare och betalare är sällansamma person i nyproduktionen. Överhettning påbyggmarknaden har också bidragit till höga byggkostnader.Det är väldigt svårt att hålla maximal kostnadspresssamtidigt som man subventionerar kraftigt. En alltför stordel av subventionerna hamnar i fel fickor, och kommersåledes inte de boende till del, som det kostaroerhörda pengar för staten. måste den bostadspolitiskakursen läggas om så att vi får ett bättre resursutnyttjandeoch mindre rundgång av pengar.Det kan heller inte nog betonas hur viktigt det är med ettlägre och jämnare ränteläge, än vad som varit fallet, för attfå bukt med problemen med de höga kapitalkostnaderna.Dessa blir väldigt höga när andelen eget kapital är litet ochinflationen hög. Det höga skattetrycket är också en stor bovi dramat och leder ofelbart till beroende av subventioner.Gott om bostäder men många problemDet finns inget land i världen som har så gott ombostäder som . Vi har nästan en lägenhet pervarannan invånare. Ändå har vi problem med långa köer,svartabörshandel, reglering och höga hyror. avregleringstänkande har satt sina tydliga spår. Vi måstekomma bort från systemet med ständiga ändringar och nyalagar och regler och se till att utforma en långsiktigbostadspolitik. Den svenska bostadspolitiken har körts in ien återvändsgränd. Att ta sig ur den blir inte lätt men julängre vi väntar desto värre blir det.Politiker och bostadsbyråkrater bestämmer åtmänniskor hur de skall bo vilket är helt oacceptabelt. Dettaleder också till en likriktning i bostadsbyggandet och denkostnadshöjande byråkrati som blir resultatet kan knappastvara önskvärd av någon.Höga kapitalkostnaderHöga boendekostnader beror på höga kapitalkostnader.Dessa höga kostnader beror på, förutom högabyggkostnader, hög inflation och hög realränta vilket ger etthögt ränteläge. Vikten av lägre inflation och stabilitet påpenningmarknaden kan inte nog betonas. Statens kostnaderför bostadssubventioner är för höga och allt för stor delhamnar i fel fickor dvs hos andra än bostadskonsumenterna.Subventionerna är i sig inflationsdrivande och har, ikombination med en undermålig konkurrenssituation,starkt bidragit till höga byggkostnader.Höga skatterMer än hälften av byggkostnaderna är skatter. Högaskatter nödvändiggör höga bidrag till kapitalkostnader,vilket leder till kostsam rundgång. Systemet med så storandel bostadssubventioner bidrar till okänslighet förprisstegringar. Moms och andra skatter måste sänkas på siktom vi skall ta oss ur nuvarande system.Realisationsvinstbeskattning, flyttskatt ochomsättningsskatt på fastigheter bidrar alla tillinlåsningseffekter. Detta leder till trögrörlighet påbostadsmarknaden med dåligt resursutnyttjande som följd.I förlängningen behövs då flera bostäder än annars vilketinnebär ännu mera subventioner. I det utomordentligtkärva läge vi nu befinner oss i måste dock sådana skattersom leder till ökad produktion prioriteras i första hand.Öka konkurrensen i byggbranschenKonkurrensen i byggbranschen, både vad gällerbyggverksamhet och byggmateriel, är sett över tiden allt fördålig. De större byggbolagen har anpassat sig till ettplanekonomiskt system och drar fördelar därav.Konkurrensriktig upphandling är ett närmast okäntbegrepp. Det finns ingen utbildning värd namnet påområdet. Detta gör att allt för stor del av byggnationerupphandlas på totalentreprenad, som ju närmast går ut påatt undvika konkurrens. Detta gynnar knappast beställaren.Mycket finns att vinna i byggbranschen på färremellanhänder.Förslag till åtgärder mot bristande konkurrens ibyggsektorn och förslag som syftar till konkurrensriktigareupphandlingar behandlas i särskild motion (se1991/92:N272).De kommunala bostadsföretagen har favoriserats vidtilldelning av mark för byggande och av byggprojekt samtnär det gäller redovisning, beskattning m.m. Dennaställning och deras roll i hyresförhandlingssystemet har gettdem närmast monopol på hyresmarknaden när det gällernyproduktion av bostäder och hyressättning. Särreglernasom bland annat har inneburit högre subventioner än andrahar försvagat kostnadsmedvetandet så att de har blivit ettdyrt alternativ i fråga om nyproduktion och förvaltning.Utländsk konkurrens saknas så gott som helt påbyggentreprenörsidan i . Detta beror till stor del påett krångligt regelsystem.Svart sektorEfter momshöjningen har den svarta sektorn ökat.Mindre företag i byggbranschen, som främst harprivatpersoner som kunder, har svårt att fåredovisningsbara jobb. Vi håller på att få en''turistmomseffekt'' dvs minskade skatteintäkter i kronorräknat till följd av höjd skattesats.Nödvändig avregleringByråkratin är så omfattande att konsulterspecialiserar sig på delområden inom bostadsmarknaden.Ifyllande av blanketter är i en del fall så gott som omöjligtutan konsulthjälp. Offentlig styrning kan inte ersätta denenskildes val eller egna bedömningar. Befintliga regler hargenom sin detaljeringsgrad verkat hämmande på nyalösningar inom bostadsbyggandet. Utvecklings-, försöks-och experimentverksamheten har ibland direkt motverkatsav offentliga myndigheter, när presenterade alternativalösningar fallit utanför ramen för gällande regler och mångagånger ofattbar byråkrati.En total avreglering, utom vad gäller säkerhet ochhygien, bidrar till lägre byggkostnader och innovationersom knappast förekommer i ett genomreglerat byggande.Politiker och bostadsbyråkrater skall styra mindre ochmänniskors efterfrågan mer. Detta skulle leda till en mindrelikriktning i byggandet.Rättvisare hyressättningMänniskor uppfattar dagens hyressättning som djuptorättvis. Nybyggda lägenheter i förort kan kosta upp tilldubbelt så mycket som mera attraktiva och centralt belägnajämförbara äldre lägenheter. Bruksvärdessystemet läggerstor vikt vid åldersfaktorn medan bostadens läge spelar enundanskymd roll. Hyressättningen motsvarar inte allsefterfrågan och människor uppfattar därförbostadsmarknaden som en form av lotteri. Särskiltdrabbade blir ungdomar i centralorterna som, i den mån dealls kan få bostad, är hänvisade till de dyraste och oftastminst attraktiva bostäderna.Bruksvärdessystemet konstruerades med hänsyn bl a tilldet avvecklade paritetslånesystemet (jfr medräntelånesystemet), där kapitalkostnaderna skulleomfördelas över tiden. Omfördelningen avsågs bl a leda utjämning av hyresnivån mellan olika årgångar avbostäder med likvärdig standard. Så blev inte fallet ochhyresskillnaderna mellan nya och äldre bostäder ökar helatiden. Bruksvärdessystemets huvudsyfte var ursprungligenatt hyressättningen skulle likna prissättningen på enmarknad som i stort sätt var i balans och där det endastbehövdes offentliga möjligheter att ingripa mot oskäligahyreskrav. Därför bör man till att börja med inleda endialog med parterna på hyresmarknaden samt utredaförutsättningarna för mera rättvisa hyror.Nytt bostadssparandeEtt särskilt bostadssparande bör införas. För attvara effektivt bör detta sparande vara skattemässigt gynnatmed villkor som medför att om man använder besparingartill egen bostad så erhålls skattefrihet (se särskild motion1991/92:N272). Hög belåningsgrad leder till högakapitalkostnader, särskilt i början efter ett förvärv avbostad, och gör de boende mycket känsliga förräntehöjningar. Därför är det viktigt att andelen egetkapital vid förvärv av bostad ökar.Privatiseringar bra för de boendeEtt verksamt medel för att öka samhällssparandet samtett effektivare resursutnyttjande inom bostadsektorn är attprivatisera och öka andelen privatägda bostäder (se särskildmotion 1991/92:Fi603).Ökad privatisering av bostäder ger ökat inflytande för deboende och bättre ekonomisk hushållning på sikt.Huvuddelen av hyreslägenheterna ägs av kommunalabostadsföretag. Dessa har inte medverkat till att realiserade bostadspolitiska målen som staten ställt upp i fråga omlåga hyresnivåer, integrerade bostadsområden,hyresutjämning och påverkansmöjligheter från denenskilde utan tvärt om visat sig vara en dyr form avbostadsförvaltning. Underhållsberget inom allmännyttan ärett mycket stort problem som måste lösas. Medel somfrigörs vid privatisering kan användas.Byggandet i framtidenByggandet skall, den närmsta tiden, främst inriktas påproduktion av ålderdomshem, renovering av bostäder,skolor och sjukhus. Få universitet och högskolor i Europalider sådan brist på lokaler som de svenska. Rätta tiden attåtgärda bristerna är . Det är viktigt att genast se överlokalbehoven inom högskolan enär antaletutbildningsplatser skall öka.Vi bör sträva efter att komma ifrån detsnedvridande systemet med generella subventioner. Dettaskulle kunna uppfattas som en nedrustning avbostadspolitiken, men vad det rör sig om är i stället enanpassning av politiken till en annan och mer realistiskambitionsnivå. Målsättningen är naturligtvis färrebidragstagare men vid omläggningen är det angeläget atthänsyn tas till dem som inte kan tillgodogöra sigskattesänkningar m m som sker parallellt med minskade subventioner. Dettasker bäst med riktade bidrag. Dessa bidrag är i första handfamiljepolitiskt motiverade och skall då behandlas inomsocialpolitikens ram. Bostaden är ett primärbehov och detär därför angeläget att alla hushåll har möjlighet att skaffasig en god bostadsstandard.Den primära uppgiften för bostadspolitiken måstedärför bli att medverka till att medborgarnas behov avbostäder i första hand kan tillfredställas inom ramen för denexistrerande bostadsstocken. Nyproduktion kan ej ersättaansträngningar att utnyttja det befintliga bostadsbeståndeteffektivare. Det kan heller ej ersätta brister i marknadensfunktionssätt. Vi måste hushålla med resurserna och intetillåta en del att överkonsumera på andras bekostnad.Vad göra åt den akuta byggkrisenDagens byggkris är både strukturell och konjunkturell.En anpassning till en betydligt lägre nivå än under deöverhettade åren måste accepteras. Densenaste tidens utveckling är dock mycketallvarlig. Risk finns för att, förutom stor arbetslöshet, storavärden går till spillo. När konjunkturen så småningomvänder kan detta leda till ny överhettning. Förutom deåtgärder som är aviserade så är det lämpligt att renoverabostäder, skolor och sjukhus samt att bygga ålderdomshem(se särskild motion 1991/92:So260). Med åtgärder ibyggbranschen följer även stora synergieffekter inom andrabranscher. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lägga om den bostadspolitiskakursen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om orättvis hyressättning och viktenav en dialog med de förhandlande parterna i syfte att skapaett mera rättvist system,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sänkt skattetryck ibostadssektorn för att minska den kostsammarundgången,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avskaffa desnedvridande generella bostadssubventionerna,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda och stimulerahögskolornas lokalbehov,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att ta bortomsättningsskatter, fastighetsskatter ochrealisationsvinstbeskattning,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av lagstiftningen såatt kommunala bostadsföretag inte favoriseras i någothänseende,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medverka till att den svenskabygg- och byggmaterielbranschen i övrigt får stimulerandeutländsk konkurrens,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en avreglering avbostadsbyggandet utom i fråga om säkerhet och hygien,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att byggandet den närmaste tidenbör inriktas på främst produktion av ålderdomshem,renovering av bostäder, skolor och sjukhus,311. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett särskilt skydd i form avriktade bidrag till de grupper som inte kan tillgodogöra sigde ändringar som sker, parallellt med minskadebostadssubventioner, i form av bl a skattesänkningar,12. att som sin mening ger till känna vad imotionen anförts om problemen med den svartabyggsektorn och ''turistmomseffekten''.1