mot · GF02U532 · 1992-01-27 00:00:00 — Utskott för kvinnornas rättigheter3 4. Jämställdhetsprogram3 4.1 Jämställdhetskommittén4 4.2 Expertgrupper5 4.3 Informationscentraler5 5. Bättre eller sämre5 6. Dålig ekonomi skadar kvinnor5 6.1 Skatter -- kvinnoarbete6 7. Inte bara ekonomi6 7.1 Fredsrörelse7 7.2 Miljöfrågor7 7.3 Arbets- och studiemöjligheter7 8. Barnfamiljernas ekonomi8 9.1 Valfrihet8 9.1.1 Barnstöd8 9.1.2 Samband familj--skatter--arbetsmarknad9 9.1.3 Arbetstider9 10. Löner9 10.1 EG:s likalönedirektiv -- arbetsvärdering10 10.2 Prestation10 10.3 Årsplan för jämställdhet11 10.4 Pensioner11 11. Karriär11 11.1 Mytbildning12 11.2 Förvärvsarbete -- men blir inte chefer12 11.3 Politisk representation12 11.3.1 Valsystemen12 12. Fruktbart utbyte13 13. Regelsystemet''Det är inte stater, det är människor vi förenar.'' (JeanMonnet)I den internationalisering och i synnerhet europeiseringsom redan är under stark utveckling och som kommer attintensifieras finns anledning att särskiltbelysa vissa frågor med betydelse för kvinnor.Europeiseringen är inte i första hand organisationernas,företagens och lärosätenas samarbete -- ytterst är det enutökad gemenskap mellan människor. Nya kulturer ochvärderingar kommer att mötas och leva sida vid sida,influera varandra och ibland även smälta samman, i andrafall ytterligare accentueras.Konkurrensen ökar nu på alla områden och det bästakommer i allmänhet att bli normgivande. Den storavinnaren är den enskilde konsumenten, men också denkulturella och sociala människan. Här tas upp frågor somhar avgörande betydelse för kvinnor, frågor till vilka hänsynbör tas i det fortsatta integrationsarbetet.Processen kommer att beröra vardagliga värderingarliksom vår lagstiftning. Så snart något föreslås igemenskapen uppfattar svensken det lätt som början till enlag. På den punkten får vi svenskar lära om och inse att detär lång väg innan ett förslag blir direktiv (EG-initiativet tillnationell lag). Det är därför nödvändigt att kunna skilja pårättsstatusen hos de olika rättsakterna inom EG-rätten omman ska kunna förstå hur EG-besluten påverkar nationelllagstiftning och när olika EG-förslag och meddelande är endel av opinionsbildningen.Dessa utgöres av tre nivåer med olika grader avbindande status och tre nivåer med varierande tyngd avicke-bindande avsiktsförklaringar och information:1. Regulation (förordning) -- gäller direkt i varje EG-land.2. Directive (direktiv) -- bindande, varje land måsteinföra dessa direktiv/beslut i sin lag ; på vissapunkter finns ofta möjlighet att välja olika lösningar, vissadelar är ''obligatoriska'', andra är ''options''. En dröjandemedlemsstat är ändå bunden om medborgare via vill följa upp någon rättighet, även ommedlemsstaten varit försumlig vad gäller införande avdirektivet i sin egen lagstiftning.3. Decision (beslut) -- bindande för dem det riktar sig till,binder endast vissa länder eller enskilda fysiska ellerjuridiska personer, gäller till exempel oftast statligt stöd.4. Recommendation -- EG rekommenderar vissaåtgärder.5. Resolution -- icke bindande avsiktsförklaring.6. Communication -- meddelande av olika slag.EG-rätten utvecklas bland annat genom den praxis ochde tolkningar och motiveringar som domarna i använder sig av.2. DirektivDet finns fem antagna direktiv mot olika former avkönsdiskriminering. Därtill finns fyra förslag till nyadirektiv på olika områden som berör jämställdhet.Antagna direktiv: Likalön 1975, Lika behandling ,Likabehandling i socialförsäkringsfrågor 1978, Likabehandling i arbetsmarknadsförsäkringarna 1986 ochLikabehandling vad gäller graviditet och föräldraskap 1986.Det fjärde direktivet om Likabehandling iarbetsmarknadsförsäkringarna är oerhört viktigt i mångaEG-länder, eftersom detta berör en viktig del av den socialatryggheten. Det tredje direktivet drabbar länder som harhaft konstruktioner i socialförsäkringssystem sommissgynnat deltidsarbetande. Inte heller finns det någonmöjlighet att tvinga kvinnor till tidigare pensionsåldersedan detta direktiv antagits. Däremot accepteras ''positivdiskriminering'' till exempel avkrävs män i en extraänkepensionsavgift på , medan detta inte gällerkvinnor.Föreslagna direktiv: Rätt till föräldraledighet;fördelning av bevisbörda i mål om lika lön, likvärdigt arbetesamt indirekt diskriminering; komplettering påsocialförsäkringsområdet; skydd i arbetslivet för gravidakvinnor.På arbetsmarknadsområdet finns tre nya direktivförslag,varav ett särskilt viktigt : Stopp för diskrimineringi socialförsäkringarna för visstidsanställda med kortadeltider. Dessa så kallade atypiska anställningsformer skallha samma anställningstrygghet och sociala rättigheter somandra anställda. Inom EG finns cirka 30--40 procentdeltidsanställda. har något fler deltidsanställda,men dessa minskar hos oss i antal för närvarande.Sannolikt förhåller det sig så att antalet deltidsanställdaökar när kvinnorna går ut på arbetsmarknaden, medanantalet deltidsarbetande minskar när kvinnorna blivit meretablerade på arbetsmarknaden.3. Utskott för kvinnornas rättigheterJämställdhetsfrågorna har länge stått i centrum iEuropaparlamentet där det finns ett utskott förkvinnornas rättigheter, ett utskott som har en klarövervägande majoritet kvinnliga ledamöter. Utskottetframlägger rapporter, arrangerar utfrågningar, driverkvinnornas intressen i budgetsammanhang och behandlarfrågor i parlamentet som direkt eller indirekt berör kvinnor.Detta arbete bör i högre utsträckning bevakas samtrapporteras i regeringens belysning av Europasamarbetetpå området.4. JämställdhetsprogramFörutom de bindande direktiven i olikajämställdhetsfrågor bedriver EG-kommissionenkontinuerligt arbete i form av fleråriga aktionsprogram, detförsta löpte åren 1982--1985, 1986--90. Enresolution vad gäller det tredje jämställdhetsprogrammetväntas , efter krav från parlamentet, och förväntas löpaåren 1991--95.Varje program har en viss ''tema-inriktning'' ochinnehåller en mängd förslag till aktiva åtgärder av skildaförslag på just det området. Det första programmets temavar ''Lika möjlighet'', det andra hade temat ''Kvinnan iarbetslivet''.Det andra jämställdhetsprogrammets delmål var:tillämpningen av existerande lagar, undervisning ochyrkesutbildning, rekrytering och anställning, ny teknologi,social trygghet, ansvarsfördelning för familj och arbetslivsamt medvetenhet och attityder. Man har försökt värna omatt kvinnorna skall få sin del av de nya arbeten som blirresultatet av att man utnyttjar den nya teknologin. Andraåtgärder rör en rättvisare fördelning av ansvaret föruppgifter i hemmet, på arbetsplatsen och i samhället iövrigt. Detta kräver ett omfattande informations- ochupplysningsarbete. Flera informationskampanjer skalldärför riktas mot olika grupper i samhället. Programmetbetraktas som en del i förverkliganden av ''MedborgarnasEuropa''. Länderna uppmanas bygga upp nätverk och startapilotprojekt. Kommissionen skall se till att statistik och datainom området harmoniseras och publicera enexempelsamling på god praxis för att uppnå jämställdhet.Vidare skall Kommissionen stimulera tillrundabordskonferenser i de olika medlemsländerna samtfölja upp lösningar för barnomsorg genom olika nätverk avexperter.Det tredje programmet fastställer tre prioriteradeområden för åtgärder: tillämpning och utveckling av delegala grunderna, att uppmuntra och underlätta för kvinnoratt komma in på alla delar av arbetsmarknaden, attförbättra kvinnors status i samhället bland annat attförbättra bilden av kvinnor i media och höjakvinnorepresentationen i beslutande organ.Förutsättningarna för ett lyckosamt genomförande av dettredje jämställdhetsprogrammet enligt intentionerna ansesnu mer gynnsamma än vid tidigare programpresentationer.Kommissionen understryker att all erfarenhet visar attdet inte räcker att genomföra åtgärder för att ökajämställdheten på arbetsmarknaden, man måste ocksåangripa frågorna inom angränsande områden. Man behöverförbättra kvinnans ställning i samhället generellt för att nåbestående framgång och åstadkomma attitydförändringar.Kommissionen kommer därför att gå vidare i sinaansträngningar att förbättra bilden av kvinnan i media ochannorstädes och lansera nya initiativ för att höjamedvetenheten och öka kvinnorepresentationen ibeslutande organ på alla nivåer och på alla områden isamhället. Kommissionen anses vara mycket aktiv påjämställdhetsområdet. Inte minst har man bidragit till attstimulera forskning om jämställdhet samt att utbilda lärarei jämställdhet. Kommissionen är medveten om att detkommer att uppstå en arbetskraftsbrist inom EG med denexpansion av tillväxt och verksamhet integrationen bidrartill. Kvinnorna kommer att behövas på arbetsmarknaden.Kommissionen verkar även för positiv särbehandling avkvinnor.För genomförandet av det tredjejämställdhetsprogrammet har föreslagits en budgetomfattande 5 miljoner ECU för och 5,3 miljonerECU för , det vill säga omåret.4.1 JämställdhetskommitténFör att bistå i dess arbete påjämställdhetsområdet har en rådgivande europeiskjämställdhetskommitté inrättats. I kommittén sitterrepresentanter för medlemsländernas jämställdhetsorgan.Kommittéledamöterna anställs individuellt för entreårsperiod som kan förnyas. Arbetsmarknadens parterdeltar som observatörer. Frågor som kommittén har bevakatär prostitution, fattigdomen i EG, kvinnor och barn ifängelse, makas status i enmansföretag med mera.Information om detta arbete bör finnas med i framtidarapporter om det europeiska jämställdhetsarbetet.4.2 ExpertgrupperFörutom den rådgivande kommittén finns en radexpertgrupper inom . De har till uppgiftatt se till att EG-beslut följs och de skall dessutom föreslånya insatser på jämställdhetsområdet. Några exempel påexpertgruppernas arbete: kvinnors yrkesval, synen påkvinnor i TV, barnomsorg, kvinnor i den offentliga sektorn,starta eget projekt för kvinnor, teknisk utbildning förkvinnor, nätverk för forskare, jämställdhet i skola ochutbildning, socialförsäkringsfrågor med mera.Särskilt studeras hur man skall få männen att ställa uppmer med hemarbete och särskilt studeras också lösningenav barnomsorgsfrågorna i när nu de båda tyskastaternas barnomsorgssystem skall sammanjämkas. Mananser det angeläget att möjligheterna till barntillsyn bevarasoch förbättras. EG:s sociala fond som bistår eftersattagrupper satsar också på kvinnor.4.3 InformationscentralerEG startar även informationscentraler med juridisksakkunskap runtom i medlemsländerna för att bland annatbistå kvinnor med att bevaka sina rättigheter.5. Bättre eller sämreSvensk press och andra media har svartmålatjämställdhetsarbetet i EG. Det faktum att det finns kvinnorinom EG som har en sämre situation än svenska kvinnor,utgör lika lite ett skäl för att svenska kvinnors situationskulle försämras, som att det inom EG finns män som imånga avseenden har det sämre än svenska män. I enintegration av 12 länder och 350 miljoner människor finnsmånga olika grupper och regioner som ur olika avseendenhar det sämre eller bättre. Förbättringarna sker i olika takt,även om förhållandena i utgångsläget varierar. Svenskakvinnor lär knappast drabbas av att det inom EG finnsgrupper med svagare utgångspunkt. Det väsentliga är attdet såväl i som i EG vidtas åtgärder i förbättranderiktning och att resultatet av dessa följs upp. Den så vanligasvenska synen att allt som inte är lika måstelikriktas kan förblinda svenskars möjlighet att förstå de 12EG-ländernas olika kulturer, religioner, regioner och 40gånger större befolkning.6. Dålig ekonomi skadar kvinnorDe ekonomiska skäl som ofta framföres för ett svensktEG-medlemskap berör kvinnorna i minst lika hög grad sommännen, kanske mer, eftersom en dålig tillväxt, en dåligsamhällsekonomi skadar de svagaste i samhället. Omföretagen inte kan sälja sina varor och arbetslösheten ökarvisar erfarenheten att detta ofta drabbar kvinnorna värst.Men även effekterna av en dålig ekonomi i den lilla världendrabbar ofta kvinnorna värre, genom att deras arbete i hemoch familj riskerar att öka och bli tyngre och omodernare.6.1 Skatter -- kvinnoarbeteI förvärvsarbetar av kvinnorna(minusfel i statistiken ; se under 8.Förvärvsfrekvens). I förvärvsarbetar 73 procentkvinnor. Skattetrycket är i av BNP,medan klarar sig . Det finns ingetfastställt samband mellan högt skattetryck och hög kvinnligförvärvsfrekvens. Långsiktigt finns det sannolikt snarare ettsamband mellan höga skatter och låg allmänförvärvsfrekvens. Det vore en förolämpning mot kvinnoratt hävda att deras deltagande på arbetsmarknaden voreberoende av skattefinansiering.I lutheranska länder i och i övrigaNordeuropa förvärvsarbetar fler kvinnor än i de katolskaländerna i . Skulle skattetrycket sänkas till 40procent, så skulle den offentliga sektorn givetvis minska.Men vårdarbete skulle inte försvinna på grund av detta.Behovet av barnomsorg och vård är relativt konstant.Istället skulle dessa arbeten i högre utsträckning skötasinom den privata tjänsteproducerande sektorn. Detta skulleförbättra samhällsekonomin, eftersom privat produktionvisat sig billigare och effektivare än offentlig. Därtill är denoftast mer serviceinriktad och flexibel det vill säga bättreförändringsanpassad -- något som blir alltmer väsentligt iden moderna världen. Ett ökat privat inslag i vårdsektornskulle ge kvinnorna större valfrihet att starta eget och prövanya idéer samt att välja andra arbetsgivare. Kvinnorstraditionella arbetsmarknad skulle sannolikt öka och inteminska på en fri marknad mot bakgrund av att allaundersökningar visar att människor mer efterfrågar tjänsterän nya saker. Erfarenheten från länder med fri marknadvisar att det just är tjänstesektorn som expanderar.Förutsättningen för att denna efterfrågan skall kunna ta sigkonkreta uttryck är att samhällsekonomin är i balans. Dettamål uppnås lättare om är medlem i EG.Socialisten och Europaparlamentsledamoten framförde detta mycket oförblommeratpå ett seminarium ''Kvinna i '': ''Jag skall varamycket rättfram. Jag anser att diskussionen i inteskulle handla om huruvida ni skall gå med i EG eller inte.Antingen går ni under eller också går ni med. Frågan är: påvilka villkor?''7. Inte bara ekonomiI tycks många tro att medlemskap eller inte i EGmest är en fråga om ekonomi. Så är inte fallet. EG handlarom så mycket mer. EG berör varje medborgare i ett land.En av EG:s viktigaste principer, subsidiaritetsprincipen,innebär att besluten skall tas på lägsta effektiva nivå.Genom denna närhetsprincip flyttar vissa beslut ner ihierarkin, medan andra, som kräver övernationella beslut ien internationaliserad värld, flyttas upp. Besluten om denenskildes vardag tas i vårt land i praktiken ofta på kollektivnivå. Individuella hänsyn tas inte. Den enskilde drabbas.Just är ett land där fler beslut måste tas på lägrenivå, medan andra måste tas på högre nivå, bland annat pågrund av vårt internationella ekonomiska beroende,signifikant för ett litet exportberoende land. På dennapunkt är i behov av en snar EG-anpassning.7.1 FredsrörelseEG startade som en fredsrörelse under devisen ''Aldrigmera krig mellan länder. Länder som samarbetarkrigar inte''. EG har på denna punkt lyckats. Någramilitära sammanstötningar mellan medlemsländerna harinte inträffat, trots den krigiska historia som till exempelkan uppvisas i relationerna mellan och Tyskland.EG:s säkerhetspolitiska gemensamma arbete syftar justtill en fredligare värld såsom till exempel gemensambekämpning av terrorister. Terroristdåd drabbar oftaoskyldiga kvinnor och barn, varför detta samarbete inteminst är till nytta för dem.7.2 MiljöfrågorMiljöfrågan anses liksom fredsfrågan vara ett områdesom djupt engagerar kvinnor. Inte heller miljöfrågorna kanlösas enbart på nationell bas. Det är nödvändigt attåstadkomma övernationella miljöbeslut. Aldrig så hårdarestriktioner för våra svenska åtta miljoner människorhjälper föga om 350 miljoner EG-människor inteomfattas av samma restriktioner. De länder som vill hahögre nationella miljökrav har alla möjligheter att bibehållasådana i EG så länge miljökraven inte används somförtäckta handelshinder. Däremot hindras länder från atthålla ett alltför lågt miljöskydd. Som exempel kan nämnasfrågan om avgasrening (katalysatorer) som ju visar attmiljöfrågorna blir mest effektivt hanterade om det skerövernationellt. Länder med höga miljökrav driver på andra.7.3 Arbets- och studiemöjligheterEG erbjuder med sin stora marknad helt nyaarbetsmöjligheter. För svenska kvinnor uppstår nya startaeget-möjligheter. Möjligheterna att studera i andra länderkommer att öka påtagligt, bland annat genom de mångasamarbetsprojekt som finns på högskolenivå. Studier frånett land kommer att accepteras i annat land och studenternakan få en färdig examen, av vilken vissa delar lästs i olikaländer. Förutom de vänskapsband och den språk- ochkulturkännedom om andra europeiska länder som kommeratt uppstå, skapas här helt nya möjligheter för kreativitetoch nya idéer kommer att blomma. Man räknar med enenorm utveckling av nya typer av arbeten. Fem till sjumiljoner nya arbeten beräknas växa fram, varav många såkallade atypiska, med olika former av arbetstider. Enpåtaglig tillväxtökning i alla medlemsländer samt en relativprissänkning på grund av den stora marknaden harförutsetts.Här öppnas helt nya arbetsmöjligheter för kvinnor. Frietableringsrätt inom vårdsektorn skulle ge många svenskakvinnor helt nya möjligheter till yrkesutveckling.8. FörvärvsfrekvensDen kvinnliga förvärvsfrekvensen är lägre i än iSverige, men tendensen är densamma, det vill säga denkvinnliga förvärvsfrekvensen ökar långsiktigt i Europagenerellt. Det finns givetvis korta enstaka fluktuationer idenna enhetliga trend. Den svenska kvinnligaförvärvsfrekvensen tenderar till att bli övervärderad pågrund av att de föräldralediga räknas in i statistiken tillskillnad från i andra länder där denna grupp inte räknas in iarbetskraften. Detta statistikfel har angetts innebära enfelsiffra på . I steg kvinnligförvärvsfrekvens starkt , medan männens sjönknågot. steg sjukfrekvensen bland kvinnor under80-talet , medan männens sjuklighet ökademed . Glädjande nog har sjuktalet kunnat sänkasefter förändringar i sjukförsäkringen under senare tid.I flera ligger den kvinnligaförvärvsfrekvensen , medan den i andraligger mycket lågt. kan konstateras att den liggerhögre i protestantiska nordeuropeiska länder än iSydeuropa, där den katolska religionen dominerar. Det kankonstateras att det blir allt vanligare i unga familjer i EGatt båda föräldrarna förvärvsarbetar. Det finns omkring 60miljoner yrkesarbetande kvinnor i EG. Den störstaökningen av antalet arbetare i lär finnas igruppen kvinnor med barn i skolåldern.9. Barnfamiljernas ekonomiDen ökande förvärvsfrekvensen bland unga kvinnor iEG grundar sig ibland på en önskan om bättre standard,men också på att det blir alltmer självklart att kvinnor harett eget yrkesliv. kan det i många varaomöjligt att förstå den situation som råder i , att detfaktiskt inte går att försörja en familj på en lön. Det svenskaopinionsinstitutet har undersökt tio länder föratt fastställa om förvärvsarbetet ''bara är ett jobb'' förkvinnan eller om det finns en medvetenhet om potentiellayrkesmässiga utvecklingsmöjligheter i synen påförvärvsarbetet. Därvid har kunnat fastställa attSverige och tyvärr intar bottenplatserna, det villsäga där finns flest kvinnor som ser förvärvsarbetet endastsom en inkomstkälla.9.1 ValfrihetValfriheten att själv välja att vårda sina barn är merbegränsad i än i många andra europeiska länder.Den familjepolitik som ger föräldrar möjlighet att ge sinabarn den vård och tid barnen behöver är väl utvecklad i som , och i viss mån , enfamiljepolitik som i allmänhet löper upp till dess barnenstuderat färdigt. Men även står nu införförändringar som kommer att medföra att valfrihetenförbättras.9.1.1 BarnstödFörutom barnbidrag som i vissa familjesituationer ärhögre i vissa än i tas i flera EG-länderhänsyn till försörjningsbördan med cirka 6 000 till 11 000kronor per barn. Detta sker i vissa länder via avdrag, i andravia bidrag. har ett bidrag på permånad om barnet tas om hand i hemmet och något lägrebidrag om barnet lämnas till godkänd institution. Detfranska systemet stöder särskilt större barnfamiljer. Särskiltstöd ges också till ensamstående föräldrar i ochTyskland. har en minimiinkomstgaranti(trygghetsgaranti) för ensamstående med barn. För attbättre möjliggöra reell valfrihet i bör avdragför barntillsynskostnader införas, som stödet tillbarnomsorgen måste vara helt oberoende av vårdform.9.1.2 Samband familj -- skatter -- arbetsmarknadUtformningen av familje-, skatte- ocharbetsmarknadspolitik är ''kommunicerande kärl'' förbarnfamiljer. Kravet på förvärvsarbete på båda föräldrarnaligger tyngre i än i många europeiska familjer vadgäller familjer med flera små barn. Svenskasmåbarnsfamiljer återgår ofta tidigare till förvärvsarbete änvad fallet är i många europeiska länder. Stödet tillbarnfamiljerna är olika utformat i olika länder. haren välutvecklad föräldraförsäkring, men ett sämre barnstödi andra avseenden. Det svenska systemet gynnar föräldrarmed heltids förvärvsarbete, medan en studerande tillexempel gynnas av det tyska systemet. Eftersombidragssystemen är olika utformade i olika länder är enexakt jämförelse ofta svår att göra. Ett neutralt sätt attfastställa barnstödet kan därför vara att mäta stödet tillbarnfamiljerna i procent av disponibel inkomst. Sverigeutmärker sig då inte för någon topplacering: 22,9,18,9, 17,8, 16,0 ochSverige 13,9 procent.9.1.3 ArbetstiderSvenska kvinnors arbetstider synes snarare öka äntvärtom. Sex-timmarsdagen är något vissa politiker talarom, verkligheten går i motsatt riktning. De kortaarbetstiderna är männen förbehållna sett ur ett totalttidsperspektiv. Svenska kvinnor arbetar mer än någonsin.Från ålder arbetar kvinnor alltid mer än män. Motbakgrund av att de svenska kvinnorna har nästan sammaförvärvsfrekvens som männen, som de arbetarnästan dubbelt så mycket i hemmet kan man anta att fåeuropeiska kvinnor har så långa totala arbetstider som desvenska. Svenska kvinnor behöver kortare totalaarbetstider genom att möjligheter till hjälp med familj ochhemarbete på olika sätt utökas.10. LönerSvenska kvinnor tjänar mindre än män inom i stort settalla yrkes- respektive åldersgrupper, trots storalåglönesatsningar. I de flesta liggerkvinnolönerna på av männens löner. Ensuccessiv förbättring har pågått där såväl som hos oss. Nuhar visat och hävdat att det skulle föreligga ettinternationellt trendstopp vad gäller minskandelöneskillnader mellan kvinnor och män. Det harkonstaterats att löneskillnaderna till och med är i ökandeoch EG har tillsatt en arbetsgrupp för att analysera ochföreslå åtgärder mot denna utveckling. Även här har enmotsvarande utredning tillsatts.Kvinnor arbetar i i de socialiserade sektorerna.Ett vanligt sätt att höja lönen är genom att bytaarbetsgivare. Detta försvåras för svenska kvinnor på grundav vårdmonopolen. Även möjligheten att starta eget harunder försvårats genom det socialistiskaregelsystemet.10.1 EG:s likalönedirektiv -- arbetsvärderingEG:s lagstiftning på jämställdhetsområdet går i vissaavseenden längre än den svenska. Detta gäller bland annatlikalönedirektivets möjlighet till arbetsvärdering. EG-kvinnorna har en ovillkorlig rätt att vända sig till domstol,utan att därmed riskera avsked och kräva samma lön somen man som gör ett likvärdigt arbete. hardomstolen börjat använda sig av viss ''omvänd bevisföring'',vilket innebär att det är arbetsgivaren som måste belägga attdet inte rör sig om diskriminering.Den svenska jämställdhetslagen har EG-anpassats påflera punkter. Därigenom har EG redan påverkat densvenska lagstiftningen positivt så att svenska kvinnor kanförväntas få ett bättre lagskydd i dessa frågor. Ärendenakommer i sannolikt även fortsättningsvis atthandläggas av en korporativ specialdomstol,arbetsmarknadsdomstolen, till skillnad från i EG-ländernadär ärendena avgörs vid allmän domstol.Det är därför särskilt viktigt att vid sådana mål bevakaatt kvinnan inte hamnar i samma situation som den sominträffade i bostadsdomstolen i Langborger-fallet, därSverige sedermera blev fällt i .