ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Kr236 · 1992-01-27 00:00:00 — Stöd åt -- Tornionlaaksolaiset STR-T, --Tornionlaaksolaiset bildades och firade underföregående år sitt tioårs jubileum. Organisationen syftar tillatt uveckla det tornedalska språket och kulturen.Förbundet har ca 3 000 medlemmar över hela landet och lokalavdelningar ibl.a. Förbundet ger ut tidskriftenMET där svenska, finska och det tornedalska språketanvänds allt efter artikelförfattarnas egna språkkunskaper.Förbundets kurser i folkmusik och teater har blivit särskiltuppmärksammade med flera publika uppsättningar somturnerat i och landet i övrigt.STR-T har, till skillnad från t.ex. de samiskaorganisationerna, inte av samhället blivit erkänd somorganisation för en inhemsk minoritet. Organisationen förden tornedalska minoriteten hamnar även i jämförelse medinvandrarorganisationerna i en så kallad marginell ställning.Kulturbärarna existerar och minoriteten finns men dessoffentliga existens kräver samhällets erkännande. Sedan1989 har dessutom en för svenskt vidkommande närmastpinsam situation inträtt i förhållande till hur motsvarandeminoritet bemöts i . har i september 1989erkänt Norske Kveners Forbund som minoritetsförbundoch tagit upp stöd för organisationen i statsbudgeten.Kvenerna är i benämningen på den befolkning iNordnorge som har sina rötter i 1700--1800-taletsTornedalen.Utöver erkännandefrågan är möjligheten för STR-T attkunna utveckla sin verksamhet av stor betydelse. För dettabehövs ekonomiskt stöd från samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att STR-T skall erkännas som enorganisation för en inhemsk kulturminoritet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ekonomiskt stöd tillSTR-T:s verksamhet.
mot · GF02Kr237 · 1992-01-27 00:00:00 — Sveriges länshemslöjdsföreningar har under många årbefunnit sig i en mycket bekymmersam situation. Mängderav hemslöjdsbutiker har upphört. Dennamycket negativa utveckling måste stoppas.En bidragande orsak till nedläggningar är brist på slöjd.De till ()anslutna länshemslöjdsföreningarna har till uppgift, att ibutikerna saluföra slöjd från det egna länet i första hand.Länshemslöjdskonsulenterna, två i varje län, bör ha tilluppgift att tillföra butikerna slöjd och ha kontakter medslöjdare i det egna länet.Främjande av hemslöjden har för /93anvisats ett förslagsanslag på . Av dettagår till kostnaderna för 48länshemslöjdskonsulenter, för tre helt statligt finansieradesameslöjdskonsulenter och för en helt statsfinansieradspetskonsulent.Man torde i detta läge kunna kräva, att konsulenternasarbete intensifieras. Ett mycket nära samarbete med de fåhemslöjdsbutiker som fortfarande finns kvar i landet måsteförstärkas. Vidare bör konsulenternas utbildning framdelesäven innehålla ekonomisk utbildning.Mycket få länder i världen kan, såsom iårtionden kunnat, erbjuda hemslöjdsprodukter av myckethög kvalité på ett rikstäckande plan. Det är en kulturellkatastrof att mängder av hemslöjdsbutiker under senare årgått omkull. De flesta butiker som finns kvar har enmycket ansträngd ekonomi. Denna nedåtgående trendmåste till varje pris stoppas. Detta bör vara en avhemslöjdskonsulenternas viktigaste uppgifter, och derasverksamhet måste ges ökad klarhet och stadga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länshemslöjdskonsulenter.
mot · GF02Kr238 · 1992-01-27 00:00:00 — Ytterligare arbetsuppgifter för Radiotjänst i I enlighet med beslut har Radiotjänst iKiruna AB etablerats i . Etableringen ochuppbyggnaden av företaget har genomförts framgångsriktoch på . Företaget ansvarar föruppbörd av TV-avgifter i . Verksamheten bedrivesrationellt och effektivt samt uppfyller väl de mål och kravsom uttalat för företaget och dess verksamhet.Radiotjänsts etablering i har medförttillskapande av 85 arbetstillfällen i denna av arbetslöshethårt drabbade kommun. Arbetslösheten i kommunvisar ett högre tal än de ''skrämmande högaarbetslöshetstal'' som anges i genomsnitt för riket.Enligt vårt förmenande kan Radiotjänsts väl fungerandeorganisation med framgång ta sig an ytterligare uppgifteroch därigenom skapa fler arbetstillfällen i Kiruna.Med anledning av vad som ovan sagts bör därföransvaret för administration och inkassering avkoncessionsavgifter från den nya tredje TV-kanalenanförtros Radiotjänst i , liksom ansvaret föradministration, samordning och förvaltning av rundradionskonto. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ansvaret för administration och inkassering avkoncessionsavgifter från den nya TV-kanalen bör anförtrosRadiotjänst i ,12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt samordning och förvaltning av rundradions konto böranförtros Radiotjänst i .
mot · GF02Kr240 · 1992-01-27 00:00:00 — Ansvarsfördelningen mellan de större museerna i Under har behandlat motioner omökat statligt stöd till specialmuseer utanför ochmed annan än statlig huvudman. Genomgående harargumentet för avslag varit att man inte vill utöka antaletstatliga museer. Kärnfrågan ligger inte i detta utan i detfaktum att det finns områden som inte bevakas ochdokumenteras. Därigenom går kunskaper och föremålförlorade och en del av vårt kulturarv förskingras.Just nu pågår en utredning om dokumentationsansvaretoch arbetsfördelningen mellan landets sjöfartsmuseer. Därmåste åtgärder vidtagas. I samband med att förslag lagts omatt inrätta ett helt nytt statligt konsthantverks- ochformgivningsmuseum har det påpekats ett ett sådantspecialmuseum av rikskaraktär redan finns, RöhsskaKonstslöjdsmuseet.Genom en fördelning av ansvar och medel mellan destora specialmuseerna, t.ex. statens --och , vilkabåda genom mycket olika samlingar kompletterar varandra,skulle mycket vinnas genom samordningar m.m. utan attstaten åsamkas stora kostnader. Den av Europarådetskulturexaminatorer påpekade oroande centraliseringen tillStockholm skulle också till en del kunna åtgärdas. Det är juinget axiom att alla ansvarsmuseer skall ligga i huvudstaden.Det finns enligt mitt sätt att se mycket stora skäl till attgöra en genomgång av dokumentations-, forsknings- ochinsamlingsansvaret hos de stora specialmuseerna, främst iMalmö, och , förutom deninledningsvis angivna aktuella utredningen. Efter fastställdansvarsfördelning kan sedan tillgängliga medel fördelas påett bättre sätt än . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klarare fördelning av ansvar föroch medel till landets stora specialmuseer.
mot · GF02Kr241 · 1992-01-27 00:00:00 — Hembygdsrörelsen är en viktig resurs inomkulturmiljövården. Rörelsen har en lokalt förankradverksamhet och ett omfattande ideellt arbete läggs ner avfunktionärer och medlemmar. Hembygdsföreningarna ärengagerade i att bevara och förmedla den lokalakulturtraditionen som ger människor en kulturell identitet.Vård av kulturlandskap, byggnader, samlingar och attlevandegöra bygdens historia och bibehållahantverkskunnandet är stora uppgifter förhembygdsföreningarna. Därtill har hembygdsföreningarnasmedverkan i samhällsarbetet alltmer tagit sig uttryck i aktivtdeltagande i planfrågor och servicefrågor m.m.I kulturmiljöpropositionen (prop. 1987/88:100) liksom ibudgetpropositionen för /91 (prop.1990/91:100) tillmätte kulturministern hembygdsrörelsenen viktig roll när det gäller att bygga upp och förmedlakunskaper och information inom kulturmiljövården.Riksantikvarieämbetet () har likaså insettbetydelsen av hembygdsrörelsens värde och tillstyrker tillregeringen det av begärdaanslaget om . för /93.I utredningen ''Kultur i hela landet'' anförde utredarenbl.a. betydelsen av det ideella engagemanget i kulturvårdenoch föreslog att hembygdsrörelsen borde ges ökt stöd för attkunna stimulera en aktiv opinionsbildning inom bredakulturvårdsfrågor.För /91 beslutade tillföraRAÄ:s informationsanslag 1 milj.kr. för att i första handgöra det möjligt att höja bidraget till hembygdsrörelsen. Ibudgetpropositionen /93 föreslås en höjning avRAÄ:s informationsmedel med , vilket föreslåsinnefatta bidrag från RAÄ till Naturvårdsförbund.Enligt vår mening bör det ankomma på RAÄ att bedömamedelsfördelning till de ideella organisationerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av medel underanslaget B 31 Kulturmiljövård, punkt 3 Information ochutvecklingsverksamhet m.m.
mot · GF02Kr242 · 1992-01-27 00:00:00 — Arkeologiska kostnader vid byggande Den uppenbara risken för stora merkostnader i sambandmed fornfynd på byggplatsen är en stor belastning för ortermed en medeltida stadskärna. Det går knappast längre attbygga bostäder i sådana miljöer. Blir det något byggt, blirdet kontorshus där varje kvadratmeter måste utnyttjas föratt ekonomin skall gå ihop.Det är i sista hand hyresgästerna som får betalakostnaderna, medan resultatet av de arkeologiskautgrävningarna har riksintresse. Som det nu är kan krav påen arkeologisk utgrävning på en byggnadsplats leda till enavsevärd fördyring eller rent av att tilltänkt byggenskap inteblir av. Har man i förväg fått besked om kostnadsansvaretkan man undvika den extrakostnad som uppstår närbyggnationen fördröjs.Om inga åtgärder vidtas snabbt kommer nuvarandeförhållanden att medföra en svår belastning för dekommuner som inom sig har en äldre stadskärna. Det är iregel de mindre kommunerna -- oftast med lågtskatteunderlag -- som drabbas. Företag drar sig för attetablera sig där och fastigheterna i dessa områden bliralltmer svårsålda. Viss bebyggelse hotar att förslummas,när nödvändig sanering fördröjs eller helt uteblir av ovanangivna skäl.En annan faktor som ökar osäkerheten för byggherrarnaatt göra nödvändiga lönsamhetskalkyler är de vagaförhandsbesked som ofta lämnas av kravställandemyndigheter.I dagens ekonomiska situation för kommunerna är detogörligt att bebygga vissa områden om de antikvariskamyndigheterna anser att utgrävningar måste ske ''avriksintresse''.Det fortsatta arbetet med att lösa medeltidsstädernasproblem måste ha som målsättning att precisera vad somskall vara av ''riksintresse'' samt att staten i dessa fall skallsvara för kostnaderna när dessa intressen skall bevakas viden för tätbebyggelse erforderlig utgrävning.Men frågan är nu om staten längre har råd att påtaga sigsådana kostnader i dagens samhällsekonomiska situation.Då måste dagens generation överlåta mer åt kommandegenerationer i form av utgrävningar för historiskdokumentation etc. Det kan inte vara rimligt att anse attdagens generation av skattebetalare skall svara för alladessa behov.Således bör källarlös bebyggelse kunna tillåtas i sådanaområden, varvid tänkta utgrävningar av besparingsskäl fårlov att skjutas , d v s när det blir dags för nästageneration att förnya bebyggelsen i fråga.Som jag ser det i dagens samhällsekonomiska situationär det den enda möjligheten att tillgripa om det skall varamöjligt för berörda kommuner att kunna utveckla sinastadskärnor.Självfallet behöver inte undersöknings- ochbevarandearbeten ske enbart i offentlig regi. Omdokumenterad kompetens finns hos enskilda, bör de såvälför kvalitets vinnande som ur konkurrenssynpunkt gesmöjlighet att genomföra dessa.Jag föreslår således att regeringen vidtar sådana åtgärderatt dylika besparingar i vår samhällsekonomi kan görasmöjliga. bör göra ett uttalande med dennainnebörd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samhällsekonomiska besparingari samband med arkeologiska utgrävningar.
mot · GF02Kr243 · 1992-01-27 00:00:00 — Sedan i mellersta samt TCO-distrikten i Y- respektive Z-län tog initiativ till bildande avSkådebanan i mellersta har verksamhetensuccessivt ökat.Under 1986 bildades Skådebanan i , sedan hari ordning följande skådebanor bildats: Skådebanan iÖstersund, Skådebanan i , Skådebanan i Åre,Skådebanan i (, ). Lokala kanslier finns i samtSveg. I Åre har Skådebanan kansliresurser i samarbete medLO-sektionen.Landstingen i Y- och Z-län samt kommunerna ger bidragtill verksamheten, vilket ger ca 380 000 kr.Verksamheten bedrivs till allra största delen via ombudpå arbetsplatser, bostadsområden samt i föreningar. Delokalt verksamma skådebanorna tecknar också avtal medföretag i personalvårdande syfte. En lösning som rönt storuppskattning.Skådebaneverksamheten i mellersta har i dag600 registrerade ombud. Verksamheten stöds också av storadelar av organisations- och föreningslivet i mellerstaNorrland. De ''lokala'' skådebanorna har stöd från storadelar av det lokala föreningslivet.För den fortsatta verksamheten med publikarbete iregionen är det nödvändigt att erhålla statens stöd i form avgrundbelopp. Utan statens stöd harskådebaneverksamheten utomordentligt svårt att överleva,framför allt mot bakgrund av den stora verksamhet sombedrivs i hela mellersta Norrland.Många människor i regionen uppfattar Skådebanansom en nödvändig resurs och ser dess verksamhet som enförutsättning för fortsatt ökat kulturdeltagande ochnyttjande av regionens kulturliv.Publikarbete är en nödvändig verksamhetsform i ettexpansivt samhälle där kultur erhåller ökat stöd förproduktion. har i ett diskussionsunderlag''Att vidga deltagandet i det offentliga kulturlivet'' myckettydligt beskrivit nödvändigheten och vikten avpublikarbete. I underlaget framkommer också attpublikarbete är både kostsamt och tidskrävande.När kulturpolitiska mål antogs av en enigriksdag innebar detta att man bl.a. sade ja tillkulturpolitiska insatser, för att främja kulturell jämlikhet.Fortfarande kan vi konstatera att stora grupper medborgarepå grund av arv, miljö, arbets- och bostadsförhållandenendast deltar i kulturlivet som betalare över skattsedeln.För att väcka, vidga och fördjupa ett kulturintresseerfordras medel för uppsökande verksamhet och förinformation till ombud på arbetsplatser, i bostadsområden,i föreningar etc. Medel behövs också för kontinuerlig ochkvalificerad utbildning av ombuden inom Skådebanan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skådebaneverksamhet iVästernorrlands och .
mot · GF02Kr245 · 1992-01-27 00:00:00 — , ett fästningsverk längs strandmellan och , uppfördes på MagnusStenbocks initiativ under ledning av generalmajorMagnus , för att förhindra landstigningsförsök.De skånska hamnarna i , ochMalmö var alla väl skyddade av sina fästningar. Vallarnamed kringliggande område är skyddade som fastafornlämningar.Länsantikvarien i tillsammans medriksantikvarieämbetets fornvårdssektion och företrädareför sammanställer ettåtgärdsprogram för området. är i stort behov avvård och underhåll. Informationen behöver ocksåförbättras. Eventuellt skulle ett så kallat ''visiting centre''kunna inrättas i samband med att en nedbrunnen del av detnärliggande friluftsbadet ersätts. ''Visiting centres'' haretablerats för kulturmiljöer bland annat i ,och och blivit attraktiva utflyktsmål.Turister, som i stora skaror utnyttjarcampingplatsen alldeles innanför , är här ennaturlig målgrupp. Den lokala museiföreningen, , har goda möjligheter att bli en resurs sominformatörer i anslutning till centret.Självfallet skall alla intressenter i ett ''visiting centre''också ta sin del av det ekonomiska ansvaret.Fornlämningens underhåll är därvid den största ochviktigaste posten. Regeringen bör pröva att, så snart detnödvändiga beslutsunderlaget föreligger, inom ramen föranslaget för kulturmiljövård anvisa medel för vallarsvård och underhåll. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturmiljövårdande insatser påRåå .
mot · GF02Kr246 · 1992-01-27 00:00:00 — I utredningen ''Statens arkivdepåer -- Enutvecklingsplan '' (SOU 1991:31) föreslås att ettlandsarkiv bör inrättas för sydöstra . iVadstena skulle härigenom avlastas.Länsstyrelsen och Lantmäteriet i visar ien förstudie att behovet av en kart- ochpapperskonserveringsanläggning är mycket omfattandemedan resurserna är mycket små i förhållande till behovet isödra om ''Statens arkivdepåer'' konstaterar i sinanalys att fem allmänna krav bör ställas på ett välfungerande landsarkiv. Samma krav torde kunna ställasäven på en kart- och papperskonserveringsanläggning:Anläggningarna bör ligga i centrum av sittupptagningsområde.Tillgänglighet för forskning,forskarutbildning och övrig forskningsverksamhet. Beaktasbör härvidlag , ,läns genealogiska förening, länshumanistiska forskningsråd, Stiftshistoriska sällskapet,m.fl.Samverkansmöjligheter med andra arkivbildandeinstitutioner. I finns ,Landsbiblioteket, , SmålandsMuseum, ett kommande näringslivsarkiv, m.fl.Godakommunikationer med riket och i upptagningsområdet.Lämpliga lokaler.Samtliga krav tillgodoses i Växjö.Tillsammans med högskolorna i ochKarlskrona/planeras ett framtidanätverksuniversitet i där avsikten bl.a. är attsamordna biblioteksfunktionerna. En integrering avbyggnader och forskningsresurser med ett landsarkiv och enkart- och papperskonserveringscentral skulle ge ensamordnad funktion som fyller alla rationella krav på ettkunskapscentrum för framtida humanistisk ochsamhällsvetenskaplig forskning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av ett landsarkiv tillVäxjö,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av en kart- ochpapperskonserveringsanläggning till ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående samordning av landsarkiv,kart- och papperskonserveringsanläggning ochhögskolebibliotek i .
mot · GF02Kr247 · 1992-01-27 00:00:00 — Ett ökat samarbete med är spännande och enutmaning. är det viktigt att människorna i Sverigekan stärka sin kulturella identitet så att svenskarnas utbytemed övriga européer kan ske så att säga med fötterna stadigti den egna myllan. Kulturen i sig är också ett mycket använtoch effektivt sätt att nå kontakt med människor i andraländer och kulturer.Den regionala kulturen kommer således att bli alltviktigare i framtiden.Det är också en rättvisefråga att alla människor i landet,oavsett var de bor, kan utöva olika konstformer. Dettamåste när det gäller nya områden uppmuntras med hjälp avstatliga insatser.Filmen är en viktig, och kommer att bli en allt viktigare,konstform. Det är dock ett kulturområde som brottas medekonomiska och andra problem. måste alla som villsyssla med mer omfattande filmproduktion flytta tillStockholm. Teknik och kompetens finns av olika skäl i dagcentraliserad till denna del av landet.Nu har dock utvecklingsprojekt inom filmen startats utei landet. På flera håll byggs regionala film- ochmediaverkstäder upp. I finns t.ex. sedan etthalvår FilmPool Nord, en femårig försöksverksamhet medsyfte att utveckla en egen regional filmproduktion.FilmPoolen skall samordna och utveckla de redanexisterande resurserna i länet och med projektmedel stödjafilm med anknytning till länet.I finns Mediaverkstaden i somsedan fem år tillbaka har en fungerande pedagogiskverksamhet i och i övriga länet. Medmediaverkstaden som bas finns det nu planer på attvidareutveckla verksamheten till en regionalfilmproduktion. Detta kräver dock stöd och stimulans frånstaten.Filminstitutet har aktivt strävat att med olika insatserbygga upp regionala filmverkstäder för att utveckla denprofessionella filmen i hela landet. Man har i sinanslagsframställning äskat att institutet får en nyanslagspost på 5 milj.kr. för stöd till film- ochmedieverkstäder utanför Stockholmsområdet.I budgetpropositionen hänvisar regeringen tillutredningen om det framtida filmstödet och vill avvaktadess remissbehandling innan förslag om filmstöd läggs.Det är dock enligt vår mening nu viktigt att slå fast attdet är angeläget att sprida filmproduktion ut i landet. Dettakan stimuleras med hjälp av ett ekonomiskt stöd till filmochmedieverkstäder. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stöd till regionalafilm- och medieverkstäder.
mot · GF02Kr248 · 1992-01-27 00:00:00 — fälldes närradiostationen iStockholm och dess dåvarande ansvarige utgivare, , i för yttrandefrihetsbrottet hetsmot folkgrupp. fälldes han även i hovrätten på17 av de 18 punkterna. i svensk rättshistoriahar någon fällts för hets mot folkgrupp på så mångapunkter.Radio Islams sändningar har också varit unika. De har iallt väsentligt bestått av hetspropaganda mot judar, av engrovhet som endast har sin motsvarighet i 30- och 40-talensnazistiska propaganda. I sitt vittnesmål i tingsrätten kundeprofessor påvisa ett direkt beroende både isak och i centrala formuleringar mellan Radio Islamspropaganda och motsvarande påståenden i och ökända tidning i denna propaganda har tidigare beskrivits imotioner och debattinlägg i kammaren, samt i ett stort antaltidningsartiklar. Tingsrättens fällning av ledde till attnärradionämnden beslöt att dra in sändningstillståndet förRadio för av -- den längsta tid som lageni dag medger. Detta innebar att var tillbaka ietern , som börjadeavtjäna sitt fängelsestraff. Radio Islams propaganda harsedan dess fortsatt i princip på samma sätt som tidigare.Som ett smakprov kan nämnas att i sändningen nattentill sade sig hoppas på en ''ny '',såväl i som i andra delar av världen.Det är knappast förvånande att många, såväl judar somicke-judar, i finner det både hotfullt och kränkandeatt lagen inte medger tydligare markeringar än ett årsavstängning mot närradiostationer som ägnar sig åt rasistiskhets. Det framstår som nära nog meningslöst att ens väckaåtal för att försöka få ett slut på hets av detta slag, när lagengör det möjligt för den som åtalas och fälls att redan innanstraffet verkställts återuppta sin brottsliga verksamhet.Detta förhållande uppmärksammades också iutredningen ledd närradio som 1990 framlades avkanslichefen vid det socialdemokratiska riksdagskansliet,. föreslog bl.a. att den tid somen närradiostation, vars ansvarige programutgivare fälls förhets mot folkgrupp, skall kunna avstängas skulle utsträckastill maximalt . Förslaget togs också upp i enriksdagsmotion 1991 med undertecknare från fyra partier.Motionen avslogs av kulturutskottet, som dock heltinstämde med motionärernas åsikt och hänvisade till attfrågan bereddes i . Så torde alltjämt varafallet, eftersom någon proposition i ärendet ännu inte syntstill.Det är angeläget att får möjlighet att taställning till ett förslag i den riktning som skisseras imotionen och i utredningen ledd närradio. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpning av närradiolagen vadgäller hets mot folkgrupp.