mot · GF02K812 · 1992-01-27 00:00:00 — Ett reformerat offentligt belöningssystem Redan antikens folk belönade tapperhet och dygder.Faraonerna i förlänade halskragar av guld;hedersbevisningarna i utgjordes av bildstoder,monument och minnestavlor av olika slag; romarnautdelade såväl ett slags hedersvapen som kransar, vilka barsrunt pannan, och runda metallplåtar i läderband på bröstet.Medeltidens riddarordnar hade inte karaktären avbelöningar. Man upptogs i en orden för att fullgöra vissaplikter och uppdrag.Men successivt utvecklades ett belöningssystem.Statsmakten utdelade en orden eller rättare dess insignier,ordenstecknet, för visade förtjänster. Dessutom förekommedaljer, huvudsakligen miniatyrkonstverk, präglade iädelmetall.Historik och utvecklingFörst fick frågan om statsordnar iSverige sin slutgiltiga lösning. föreslog CarlHans Wachtmeister tre olika ordnar, en ''suverän'' eller stor,en militär och en civil orden, men det dröjde innanidén förverkligades. 1747 hemställde sekreta utskottet, attKungl. Maj:t skulle inrätta tre riddarordnar, Serafimer,Svärds- och Nordstjärneordnarna. Detta bifölls och 1748instiftade i riksrådet dessa ordnar, de bådasistnämnda i två klasser, vilket var ovanligt -- de flestaordnar hade då bara en grad. är såledesvärldens äldsta flergradiga civila orden.I samband med sin kröning 1772 instiftade , som skulle förlänas utan hänsyn till bördeller ämbetsställning. ''andliga stånd''inrättades 1783 och 1789 tillkom en särskild''krigsavdelning'' inom Svärdsorden.De ''mindre'' ordnarna kompletterades med tiden så attsamtliga numera enligt gängse internationellt mönster harfem ordinarie ordensklasser, senast genom en lägreriddargrad -- aldrig förlänad svenska medborgare -- iSvärds- och Vasaordnarna (1889) samt (). Därtill kommer Svärdstecknet ochSvärdsmedaljen (1850), Vasatecknet(reserverat för utländska män) och Vasamedaljen(1895) samt Nordstjärnemedaljen (1986 -- jfr motion85/86:K811 och motion 86/87:K816).Sedan 1955 ses Svärds- och Nordstjärneordnarna som''tjänsteordnar'' för militära resp. civila och civilmilitärabefattningshavare. ''Normalplaner'' för de istatsrådsberedningen 1969 utarbetade s kordensprinciperna tjänade som ledning för värdering avtjänstemeriter. blev en ''fri orden'', även om enviss praxis etablerades.Från mitten av 1700-talet utvecklades parallellt medriddarordnarna ett officiellt medaljsystem för belöningarmed Serafimermedaljen (1748) som äldsta exempel.Den utdelades ursprungligen för ''verksam vård om fattigaoch sjuka'' men står till Konungens förfogandeför humanitär eller allmänt samhällsgagnande gärning ochadministreras av riksmarskalkämbetet.Som ett utslag av frihetstidens näringspolitik får ses ettantal ''näringsmedaljer'', som präglades för första gången1751 och delvis ännu utdelades -- som ''För jordbruketsförbättring'' -- långt in . Ännu existerar''Svensk bergsmans hedersmärke för snille och flit''(1756), som disponeras av geologiskaundersökning (jfr motion 86/87:N402). Den till Vasaordensinstiftande slagna minnesmedaljen med inskriptionen''Iuvat indulgeri '' användes sombelöningsmedalj.Viktigare är den av 1785 ''approberade''medaljen ''meruere labores'', somnumera utdelas i guld av 18:e, 12:e, 8:e och 5:e storlekarna,i silver . Den har i viss mån kommit att betraktassom vår förnämligaste medalj, i varje fall som erkänsla förpersonliga insatser för kulturella, vetenskapliga och andraallmännyttiga ändamål, främst på riksplanet. Den harunder senare tid fått företräde framför den tidigare oftarevalda medaljen ''För medborgerlig förtjänst'' (1832),vilket strider mot traditionen (Statsrådsberedningen,rättschefen, 1989:1, p. 3.2.3.). Beslut fattas avregeringen via berört fackdepartement. Systemet äroenhetligt och oöverskådligt. Central registrering har alltidsaknats.För vissa medaljer är det svårt att exakt beläggatillkomsten. Detta gäller bl a ''H.M. Konungensmedalj'' med traditioner från . Den harsedermera institutionaliserats i medaljen ''För långvarigoch trogen tjänst'' (se motion 87/88:A616). Dess olikaanvändningsområden är: en allmän ''belöningsmedalj'' iregel buren i serafimerbandet (förut rent undantagsfall), en''hovmedalj'' för anställda -- som ''hedersmedalj'' tilldelasden också motsvarande utländska personalkategorier vidstatsbesök, samt en ''idrottsmedalj'' för vissa bragder.1803 fastställdes ''För nit och redlighet i riketstjänst'', endast en enhetsmedalj i guld av 6:estorleken (jfr motion 1946:I:80). En variant av denna''utmärkelse'' i form av guldur infördes , ytterligare eni form av kristallskålar 1979.1805 gjordes ett försök att systematisera det svenskabelöningssystemet. Då tillkom ''memores aliosfecere merendo'', som i likhet med ''För berömligagärningar'' (1832) blivit vår livräddningsmedalj. ''Quod inventas vitam excoluere per artes''fastställdes i sin svenska version ''För nyttigauppfinningar'' 1832, medan medaljerna ''För bergsbruk''och ''För handel och slöjder'' stannade på papperet.Vi har i aldrig haft någon motsvarighet till t exden danska ''Kgl. Fortjenstmedaille'' med dess karaktär avallmänt medborgerligt förtjänsttecken. I stället har vi fått enflora av olika medaljer för olika slags förtjänster. Därmedhar inte en enda medalj blivit alltför ''utsliten''. Medaljen''För nit och redlighet'' har haft inalles mer än 100.000innehavare, och ''För medborgerlig förtjänst'' uppskattastill 8.900; ''För berömliga gärningar'' och '''' rördet sig om 1.300 vardera. Därtill kommer nära 800exemplar av Konungens medalj (under )och ''Litteris et artibus''. Ordnarna och medaljernakompletterar varandra men har olika uppgifter att fylla i ettintegrerat offentligt belöningssystem. ''Avskaffandet'' av riddarordnarna och vissa medaljerAlltsedan 1840 års riksdag har det förekommit kritik motdet svenska ordensväsendet -- stundom också motbelöningsmedaljerna. Gamla argument har upprepats utannärmare analys och internationella jämförelser. Förslag omavveckling avvisades lika regelbundet -- ända fram till 1969och 1973. I enlighet med beslut i ordinarie ordenskapitletden och Kungl. Maj:ts ordenskungörelse den6 upphörde utdelandet av utmärkelser inomde svenska riddarordnarna till svenska medborgarefrån och med den 1 januari 1975.Vid ett extra ordenskapitel den 17 december 1974anförde H.M. Konungen bl a:I mitt tack inneslutes även de som med sakkunnighet ochenergi gjort allt för att finna andra lösningar påordensfrågan än dem som mot min farfars önskemålbeslutats. För egen del finner jag att övervägande skäl talatför bibehållande av ett reviderat ordensväsende medmöjligheter att ge utmärkelser även till svenskamedborgare. Det är dock min avsikt att fortsätta utdelandetav de tidigare nämnda medaljerna efter en viss omarbetningav stadgarna. Även om denna syftar till ett något vidgatanvändningsområde kan det inte bli fråga om enkompensation för ordnarnas bortfall. Utan att överdrivanackdelarna av det som skett beklagar jag att behövabryta en över tradition, som i mångaavseenden varit en tillgång att räkna med.Åtgärden saknar helt internationella motsvarigheter.Nya ordnar och utmärkelser instiftas i utlandet, då behovfinns. Sålunda fick t. ex. enegen orden . I det brittiska underhuset framhöll, efterkritik från en enskild ledamot, den dåvarandepremiärministern, numera list is a suitable vehicle for rewarding thosewho perform a great deal of service, frequently in avoluntary capacity, and I have no intention of abolishing it.Indeed I receive from MPs a great many proposals. -- -- --They do not go into work in order to get a reward.Nevertheless, they like to feel that their services have beenrecognized. I intend to continue with it. (16/21977)I det norska har frågan inte varit uppe sedan1920. ''Normalplaner'' finns på många håll i andra länder, bla detaljerade sådana i , där ordnar förlänas genomregeringsbeslut efter kontrasignation av konungen.Österrikisk praxis synes mycket väl reglerad.Att ett land med normal samhällsutveckling frivilligtavvecklar sitt ordensväsende för de egna medborgarna meninte för utländska är något helt unikt. DDR ochSovjetunionen har ju upphört som statsbildningar, varvidderas 155 statliga utmärkelser och 21 ordnar blivitobsoleta. I nyinstiftades 1990 två ordnar,en civil och en militär, varjämte en från mellankrigstidenhärstammande orden för utlänningar bekräftades, eftersomde ''realsocialistiska'' ordnarna med sina symboler varförbrukade. Den franska hederslegionen är ett exempel påhur en orden fortlever oavsett ändringar i styrelseskicket.Republiken bibehöll kungatidens ordnar liksomSpanien. Till och med folkrepublikerna och delvisäven fortsatte att med smärre ändringar dela utde gamla ordnarna. återupplivade 1980 denursprungligen kungliga Maximiliensorden för vetenskapoch konst, och det återuppståndna har redanbörjat diskutera den kejserliga S:t Georgsordens renässans.Ett moderniserat belöningssystemSverige har ett starkt behov av ett belöningssystem ocksåför landets egna medborgare. Världen har inte anpassat sigefter , varför i stället en normalisering av de svenskaförhållandena är påkallad. En jämförelse med omvärldenvisar, att f n har tio ordnar (motsv), varavfem engradiga, och sex, medan har tvåallmänna förtjänstordnar och nio ordensliknandespecialdekorationer. har två ordnar, har treoch sex ordensliknande dekorationer, fyra ochPortugal tio ordnar jämte det ordensliknandemilitärförtjänstkorset. har -- liksom --såväl förbunds- som landsordnar, varför en direktjämförelse ej är möjlig.I det följande görs en genomgång av hur ett reformeratsvenskt belöningssystem skulle kunna se ut.Ordnar och medaljer bör integreras med varandra ochstruktureras i olika användningsområden efter behov.Hänsyn bör tas till såväl inhemska traditioner somallmäneuropeisk praxis. I större utsträckning än tidigarebör krävas särskilda förtjänster under minst ettangivet antal år; automatiken bör poängteras mindre.Liksom i och kunde den lägreriddargraden -- i vissa fall Vasatecknet -- bli en förstautmärkelse. Storkorsgraden skulle då bli exklusivare ochnormalt inte längre vara självskriven för högre ämbetsmän.En enhetlig instans för beslut och registrering bör skapasi anslutning till -- helt naturligt -- , ävenom vissa utnämningar alltfort bör ske på regeringensförslag. Konungen bör underteckna dekreten.Ordenskontoret kan organiseras som ett Kungl Maj:tsordens- och medaljkansli. Alla ''officiella'' medaljer börinordnas i denna beslutsprocedur. ''Numerus clausus'', dvs ett begränsat antal av vissavärdigheter, eller -- kanske av praktiska skäl -- enårskvotering, som anknyter till ursprungliga regler, börövervägas. Det ''andliga ståndet'' har inte kvar den gamlafunktionen och bör avskaffas.Olika ordnar och utmärkelserSerafimerordenOrden bör återfå sin ställning ''såsom belöning för dem,vilka genom sina tjänster till Konung och gjortsig högst förtjänta och således blivit värdiga att beklädarikets högsta tjänster''. Möjligen kunde tilläggas: ''ellereljest genom sina samhällsinsatser inom näringsliv, kulturoch vetenskap erhållit en motsvarande ställning''. Dettaskulle sannolikt medföra att alla formella krav på tidigarerang och ordensinnehav tas bort och orden blir friståendegentemot övriga ordnar, i så fall ett medvetet men kanskepåkallat brott i kontinuiteten. Orden bör räkna högst 32samtida svenskar. drottning och tronföljare ärsjälvskrivna, medan andra arvsberättigade medlemmar avkungahuset utnämns först vid myndig ålder.F n är antalet utlänningar oproportionerligt stortgentemot antalet (beräknade) svenska riddare ochledamöter. En önskvärd avlastning kunde erhållas genomatt ett högre storkors instiftades inom ochdärmed en ''mellanorden'' tillskapades.En exklusiv ''hedersorden'' liknande den brittiska Orderof och of the Companions of Honour, utanrangföreskrifter, skulle väl inte fylla ett sådant behov menmåhända röna uppskattning.Svärdsorden och militära utmärkelserOrden bör åter förlänas för gagnande och långvarigverksamhet inom försvarsmakten, enligt internationellkutym med hänsyn till tjänstegrad samt Svärdstecknets ochSvärdsmedaljens ursprungliga traditioner. Med hänsyn tillofficerarnas höjda pensionsålder kan kraven påkvalifikationstid skärpas. Det kan få som effekt att enenklare generell tjänsteutmärkelse införs enligtinternationell praxis. En medalj för särskildakrigsmannaförtjänster (mot 85/86:Fö321) bör införas ochfrågan om huvudman för Försvarsmaktens medalj förinternationella insatser (1991) i det nya systemet prövas.1951 års krigsdekorationskommittés förslag bör ses över(mot 85/86:Fö315). Som en civil krigsutmärkelse får ansesmedaljen För mod och rådighet till sjöss under farofylldtid (1940).Tjänsteutmärkelser inkl NordstjärneordenUtmärkelsen ''För nit och redlighet i rikets tjänst'' harbehandlats ovan. bör återfå sittursprungliga svarta band och accentueras mera som''belöning för medborgerliga förtjänster, för ämbets- ellertjänstemannagärning, för vetenskaper, vittra, lärda ochnyttiga arbeten samt för nya och gagneliga inrättningar''(stadgeändring 1955). Den skulle således få en mervidsträckt användning än som en ren ''tjänsteorden'',eventuellt utökad med en förtjänstmedalj i silver (1748 årsminnesmedalj). Tjänsteutmärkelser för annan offentligtjänst och (orden eller medalj) börövervägas (jfr mot 87/88:A614 och 616).Vasaorden och andra ''fria'' utmärkelserDenna orden ''är avsedd såsom belöning för förtjänsterom jordbruk, bergshantering, konst, handel, industri,hantverk och undervisning, för nyttiga skrifter i dessaämnen samt för väl förrättade allmänna värv och uppdrag''.Det sistnämnda bör också avse . Riddarteckenbelönar i första hand insatser på riks- och regionalplanen,Vasatecken på det lokala planet, medan Vasamedaljen --8:e storleken i guld bör också vara enextraordinär utmärkelse -- kan användas för kommunalauppdrag, insatser inom hembygdsvård m m i stället för ''Förmedborgerlig förtjänst''. Den senare medaljen bör utdelasfrämst i sina ursprungliga större storlekar för merabetydelsefulla uppdrag. Egna företagare bör belönas, omde uppbyggt ett bra företag från grunden till en vissbetydenhet. '''' bör betraktas som en ''fri'' utmärkelse ochinte användas för offentlig tjänst eller offentligt uppdrag.Denna liksom kan avlastas med vissa''näringsmedaljer'' (se ovan), dit också t ex ''För omsorgsfullrenvård'' (1897) kan räknas.Utmärkelser för insatser utomlandsEnligt norsk förebild (mot 87/88:K816) bör inrättas ensärskild orden för svensk eller utländsk medborgare, somutomlands gjort personliga insatser för eller svenskaintressen. Den skulle överta nuvarandeprogram och blå-gula band och kunna användas vidstatsbesök och för diplomater, ev också svenska vidutrikestjänst. En utlänning bör tilldelas denna ordennormalt som en ''förstahandsutmärkelse'', övriga endast försärskilda fackinsatser. Till detta utdelningsområde anslutersig också Nordstjärnemedaljen och medaljen ''Förförtjänster om utrikesförvaltningen'' samt i viss mån''Konungens medalj'' (se ovan).Utmärkelser för konstnärlig gärning och liknandeMedaljen ''Litteris et artibus'' (1852 el 1853) ochPrins (1945) för svenska ochnordiska utövare av Bildande konst eller konsthantverk(högst sex ) är båda exklusiva utmärkelser. OcksåVasaorden och kan förlänas för sådanainsatser. Utomlands -- bl a i , , ,och -- är det inte ovanligt med särskildaordnar för vetenskap och konst eller''kulturförtjänstordnar''. De är antingen exklusiva som''Pour le mérite'' eller utdelas mer generellt, rent av inomundervisningsväsendet. De motiveras av en önskan attframhäva denna sektors betydelse. Den försvinner annarslätt i en allmän förtjänstorden. Akademimedaljerna börockså nämnas i detta sammanhang.Medaljer för livräddning eller humanitär gärningMedaljen ''För berömliga gärningar'' och dess latinskaversion -- för utlänningar -- har redan nämnts. Särskildaomständigheter anses råda inom sjö- och luftfarten, vilketkan motivera speciella utmärkelser (jfr mot 87/88:T608) ocheventuellt en specialmedalj inom (mot84/85:1964).För särskilt gagnande nationell eller humanitärverksamhet förlänas den bärbara (1946). Serafimermedaljen hade tidigare enliknande karaktär, ofta lokalt förankrad.Övriga medaljerI en inlaga till riksmarskalkämbetetfäste statens vägverk uppmärksamheten på det stora antal --ett hundratal -- ''halvofficiella'' medaljer som, eftervederbörligt ''nådigt'' tillstånd, fått förses med Konungensbild för utdelning av olika organisationer och institutioner.Detta ''missförhållande'' hade dock tidigarepåtalats av sedermera riksantikvarien (SvD 15/12 1942), som föreslog något rådgivande organ förtillståndsgivning och utformning. 1973 löstes frågan så, att''förslagen ingivas och prövas hos Kungl Maj:ts orden, somskulle tillhandahålla medaljerna''. Av dessa medaljer ingår44 bland de inalles 116 medaljer och förtjänsttecken, somutdelas av enskilda organisationer eller militära förband,och som i det senare fallet får bäras enligtöverbefälhavarens senaste (1990) föreskrifter omutmärkelsetecken till uniform (jfr mot 87/88:Fö720).I ett reformerat belöningssystem måste också sådana''officiösa'' tillstånd omprövas och vissa enstakautmärkelser rent av ''förstatligas''. Likaså måste dessaärenden sortera under en sakkunnig instans och intedelegeras till en militär myndighet med helt andra uppgifter.Ett reformerat offentligt belöningssystem har sin givnaplats i dagens samhälle. Det finns ingen anledning förSverige att framhärda i sin självpåtagna isolering. Denförsvårar för svenskar i det internationella umgänget och tersig obegriplig för utlänningar. Ett offentligtbelöningssystem är ett billigt och ofta uppskattat sätt att visauppskattning för medborgerliga förtjänster.En översyn bör göras med anlitande av historiskexpertis. Därefter bör ett förslag framläggas till ettåterinförande av ett offentligt belöningssystem, som ocksåbör avse svenska medborgare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn och förslagtill ett reformerat offentligt belöningssystem.