mot · GF02A249 · 1992-01-27 00:00:00 — InledningProduktivitetsutvecklingen är det som på lång siktbestämmer vår välståndsutveckling. Dessvärre har densvenska produktivitetsutvecklingen under en lång rad av årvarit mycket svag.Sedan den tidiga industrialismen tog fart här i landet harproduktiviteten ökat exempellöst i . Det gjordeSverige till ett rikt land och alla kunde få del avvälståndsutvecklingen. Sedan några årtionden har Sverigetappat fart, också i jämförelse med vår omvärld.Idag har akuta ekonomiska problem. Under desenaste åren har lönekostnaderna stigit långt snabbare änvad produktivitetsutvecklingen tillåtit och dessutomsnabbare än i våra konkurrentländer. Lönekostnaderna pertimme steg tio gånger snabbare änproduktionen . Vi sköt tillfälligt på problemen ioch med de kraftiga devalveringarna men måste vikomma till rätta med det verkliga problemet -- den dåligaproduktivitetsutvecklingen -- om vårt välstånd alls skall ståatt rädda och ha möjlighet att utvecklas.Satsa på humankapitalet!Att få till stånd en god produktivitetsutveckling måste fåhögsta prioritet i det politiska arbetet. Till stora delar vilaransvaret för produktivitetsutveckling på företagen.Företagen måste se till att skapa ett gott klimat som skaparen snabb teknisk omvandling och leder till utveckling av nyainternationellt konkurrenskraftiga produkter. För denpolitiska arenan består ansvaret i att skapa bästa möjligaförutsättningar för företagande.För att förutsättningarna för en bättreproduktivitetstillväxt skall skapas krävs omfattande''helomläggningar'' av den politiska inriktningen, men detkrävs också en rad enskilda mindre omfattandeförändringar för att hjälpa till att vända utvecklingen i engynnsam riktning. Det viktiga är att alla de politiska beslutsom fattas går i en produktivitetsfrämjande riktning.I produktivitetsdelegationens betänkande ''Drivkrafterför produktivitet och välstånd'' poängteras vikten avhumankapitalets kvalitet för produktivitetstillväxten. ''Människors påhittighet, deras förmåga att lära, derasmotivation och förmåga att hantera förändringar avgör denekonomiska utvecklingen och gör det möjligt att övervinnabegränsningar vad gäller tillgång till naturtillgångar ochkapital'', skriver delegationen bland annat.Mycket viktig i detta sammanhang är den ''interna''arbetsmarknadens funktion. Företagsspecifikakvalifikationer, dvs den kompetens eller de kvaliteter somutvecklas hos medarbetarna i ett specifikt företag, har ökati betydelse, konstaterar delegationen. har dengenerella kompetensens betydelse, dvs det kunnande somär överförbart mellan olika företag, minskat. Med denökade differentieringen av näringslivet har deföretagsspecifika specialistkunskapernas betydelse ökat.För företagens produktivitet är det sålunda mycketviktigt att företagen kan hålla en relativt stabil arbetsstyrkaöver tiden, så att kontinuerlig kompetensutvecklingmöjliggörs. Det ligger i både företagets och de anställdasintresse att utveckla långsiktiga relationer, skriverProduktivitetsdelegationen vidare.I lågkonjunktur måste företag dessvärre ofta minskabemanningen, vilket i andra änden leder till arbetslöshet.Arbetslöshet är ett gissel för dem det drabbar. Att blisysslolös är både fysiskt och psykiskt skadligt. Utan tvekanleder uppsägningar också till stora problem för företagen.Företagets stabilitet ruckas och konsekvensen blir ett svårtavbräck i företagens kontinuerliga kompetensuppbyggnad.Den företagsspecifika kompetens som företaget byggt upphos de anställda går till spillo vid uppsägningar.Arbetslöshet är i allra högsta gradproduktivitetshämmande.Därför är det viktigt att det skapas en möjlighet till att''fånga upp'' en del av de produktivitetshämmandekonjunktursvängningarna i en förändring av arbetstidenmed en motsvarande förändring av lönen. I lågkonjunkturskulle därmed företagen inte tvingas till lika mångaavskedanden. De anställda får behålla sina arbeten ochföretagens långsiktiga kompetensuppbyggnad av deanställda kan bibehållas.I högkonjunktur är istället företagens arbetskraftsbristdet stora problemet. En möjlighet att fånga uppkonjunktursvängningarna skulle då kunna innebära att denakuta arbetskraftsbristens skadeverkningar kan begränsasoch att företagen kan utnyttja konjunkturuppgångenbättre. Med en möjlighet till konjunkturanpassning avarbetstiden kan de negativa följderna avkonjunktursvängningar dämpas.Speciellt betydelsefull skulle en möjlighet tillkonjunkturanpassad arbetstid vara för de delar avexportindustrin som har anställda med mycket specialiseradkompetens. Uppsagd arbetskraft blir i dessa företag särskiltsvår att ersätta när konjunkturen väl vänder.Möjlighet till en viss konjunkturanpassning avarbetstiden kräver att ett årsarbetstidsmått ersätterarbetstid kvantifierad eller månad och attarbetstidslagen också tillåter variationer i arbetstid mellanolika år. Det måste finnas möjlighet att lokalt på företagen,mellan den anställde och arbetsgivaren, komma överens omarbetstiden.Oomtvistligen skulle möjligheten tillkonjunkturanpassad arbetstid innebära storaproduktivitetsvinster i företagen och därmedvälfärdsvinster för hela samhället. Inte mindre viktigt är detfaktum att den för människor så destruktiva arbetslösheteni lågkonjunktur kan begränsas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av arbetstidslagen isyfte att underlätta konjunkturanpassad arbetstid ochmöjligheten till lokala överenskommelser.