ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Jo218 · 1992-01-27 00:00:00 — Den svenska pälsdjursnäringen har brottatsmed en mycket dålig lönsamhet. Det är en internationellöverproduktion samt extremt milda vintrar som har bidragittill försämringen inom branschen.Den dåliga lönsamheten har bidragit till att åtskilligafarmer slagits ut. Dessutom har skuld- ochräntebelastningen ökat kraftigt inom branschen.I stort sett hela den svenska produktionen säljs påexport. Den nuvarande världssituationen avseendeproduktions- och konsumtionsförhållande inompälsnäringen ser ut att inom den närmaste perioden kommai balans. Många tecken tyder på en ökad efterfrågan.I ett läge då det på internationell basis förekommit enkraftig överproduktion drabbas också den svenska näringenav osund konkurrens i form av statliga stöd i våra nordiskagrannländer. I har statligt stöd --1992 beviljats med sammanlagt . INorge utgår foderproduktionsstöd med cirka 12miljoner kronor. I förekommer export- ochlönestöd.Det är nödvändigt att försökaåstadkomma sådana förutsättningar för pälsnäringen i vårtland att densamma kan överleva. Det är orimligt att osundkonkurrens skall bidra till utslagningen av den svenskapälsdjursnäringen, som är en av de ledande i världen.Med beaktande av de konkurrensfördelar sompälsdjursnäringen har i våra nordiska grannländer är detrimligt att pröva möjligheterna att ge någon form avtillfälligt stöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning ommöjligheterna att bistå svensk pälsdjursnäring i enlighetmed vad i motionen anförts.
mot · GF02Jo223 · 1992-01-27 00:00:00 — beslutade om nylivsmedelspolitik. I samband med detta beslut och medanledning av en motion beslutades omuppräkning av getstödet inom ramen för det så kalladeNorrlandsstödet. Getnäringen har varit (och är) enmissgynnad del av det svenska jordbruket. Inom det gamlaregleringssystemet gick merparten av stöd ochutvecklingsinsatser till de prisreglerade produkterna.Förra årets uppjustering är ett steg i rätt riktning, mendet behövs ytterligare åtgärder. Målet bör vara attgetnäringen utvecklas och får större omfattning. ärgetnäringen en mycket liten ''nisch'' inom jordbruket,medan den i t ex har mycket större omfattning. Detbehövs också mer forsknings- och utvecklingsarbete hosSLU och lantbruksnämnderna om getnäringen.Getnäringen finns främst i norra och det är ocksådär som produkterna konsumeras. I södra delarna av landetär dessa delikatesser förhållandevis okända.Getnäringen har många fördelar. Eftersom getbondensjälv förädlar råvaran hemma på gården så är man inteberoende av intransporter av mjölken i veckan.Det gör den till en utmärkt kompletterande sysselsättningi glesbygd. Kulturtraditioner förs vidare och hålls levande.Detta är viktigt att värna. En ambition med den nyalivsmedelspolitiken är att främja småskalig produktion ochvidareförädling.För att nu främja getnäringen behövs flera åtgärder:1 En ny grund för prisstödsberäkningen inomstödområdet. Getmjölken kan inte jämföras medkomjölken eftersom getbonden också står för förädlingen. (På lite kommer kanske hela systemet förnorrlandsstödet att göras om, men förändringen förgetnäringen behövs . )2 En särskild satsning på marknadsföringsåtgärder. Fördetta ändamål kan medel anvisas inom ramen för deomställningsresurser och de resurser förlandsbygdsutveckling som föreslagit,3 Åtgärder för att få till stånd en köttproduktion. Numerfinns det stora grupper invandrade medborgare i ,från länder där getkött självklart ingår i folkhushållet. ISverige har de svårt att köpa getkött, somgetbönderna inte får avsättning för köttet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning och utvecklingsarbetebeträffande den svenska getnäringen,2. att hos regeringen begär förslag tillomräkning av prisstödet till getnäringen inom ramen förprisstödet till jordbruket i norra .
mot · GF02Jo224 · 1992-01-27 00:00:00 — Tillgången till billig och bra mat är ett obestridligt kravfrån konsumenterna. Men den svenska maten såväl ibutiken som på restaurangen tillhör den dyraste i Europa.Olika undersökningar visar att bara och Finlandspriser ligger högre. En orsak är det höga skattetrycket, av priset består av skatter och pålagor. En annanär att konkurrens från importerat livsmedel med lägre priseffektivt hindras av gränsskydd.Gränsskyddets betydelse för matprisernaAtt sänka gränsskyddet skulle onekligen ge vinster iform av billigare mat i butikerna, åtminstone på kort siktoch av enstaka partier. ekonomer har räknat ut attsvenska hushåll i genomsnitt skulle tjäna på attgränsskyddet togs bort. sänkning har gett tydligaeffekter. Livsmedelspriserna har ökat , jämfört för andra varor.Världsmarknadspriserna på jordbruksprodukter speglarej den verkliga produktionskostnaden, utan är ett fiktivtpris som ett resultat av kraftiga exportsubventioner. Sverigekan därför inte ensidigt ta bort gränsskyddet. Vi skulle dåbli en marknad för dumpning av överskott med följd attjordbruket slås ut då det inte kan konkurrera på lika villkor.Gattförhandlingarna och EGNyckeln till sänkt gränsskydd med åtföljande lägrematpriser ligger i Gattförhandlingarna. Det är angeläget attSverige inom och i andra internationella fora verkarkraftfullt för att påskynda en överenskommelse om sänktainternationella gränsskydd och avveckling avstatssubventionerad export av livsmedel.Efter EG:s förkrossande nej till slutförslaget i harchanserna till en uppgörelse, åtminstone tillfälligt,försenats. Med de stora fördelar som i grunden ligger i ettavtal, kommer dock förhandlingarna troligen att avslutasinom kort. Annars visar EG-ministrarna att gemenskapensnarare är en slentriantänkande koloss, utan möjligheter attgenomdriva verkliga och nödvändiga förändringar, och ejdet möjligheternas förbund som man vill göra gällande.Inom ska vi direkt anpassa oss till nya CAP(den gemensamma jordbrukspolitiken). EG:s förslagkommer troligtvis att innebära lägre priser förkonsumenterna och lägre försäljningspriser för böndernasom dock med andra medel bibehåller sin nuvarandeekonomi.Möjligheter för u-ländernaEtt kostnadsbaserat världsmarknadspris påjordbruksprodukter erbjuder verkliga möjligheter för att börja lita på sin egen industri snarare än påmonetärt bistånd från EG. En fungerande och friarevärldshandel är grundstommen i, och förutsättningarna för,ekonomiska utveckling. En sådan politik skulleses som ett stärkt, och för en gångs skull, nyttigt bistånd.Även konsumenterna skulle applådera -- såväl i som utanförEG. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i internationella foramed kraft bör verka för internationellt sänkta gränsskydd.
mot · GF02Jo227 · 1992-01-27 00:00:00 — I budgetpropositionen har regeringen avsatt 150miljoner kronor som exportstöd för nöt- och fläskkött.Om samma stöd skulle ges till de svenska skolbarnenskulle man kunna förse skolbespisningen med s.k. grytbitartill ett pris av /kilot = med 1:50 per portion.Den statliga subventionen blir här liksom för exporten20 kr/kg eller per portion. Förslaget är: medsubvention /kg = 40 miljoner kronor.Samma operation skulle kunna göras med 80 miljonerportioner griskött. Priserna blir därvid något lägre såväl förskolköken som för subventionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts som subventionering av skolköttetmed medel som motsvarar exportstödet,2. att uppdrar åt förvaltningskontoret att verkaför att riksdagsrestaurangen serverarden mat som ges till eleverna i den verksamhet somskall bli bästa skola.1
mot · GF02Jo230 · 1992-01-27 00:00:00 — Omstruktureringen av jordbruket slår hårt motStockholms län. En fjärdedel av åkerarealen tas redan urdrift. Skulle den sänkning av gränsskyddet som densocialdemokratiska regeringen drev igenom inte, på olikasätt, kompenseras så måste man räkna med att upp tillhälften av all åkerjord i länet skulle läggas ned inom någraår.En stor del av den areal som tas ur ''livsmedelsdrift'' kannu komma ifråga för skogsplantering.Den här utvecklingen drabbar inte bara bönderna utanmiljonen storstadsbor för vilka , ochMälarområdets kulturlandskap är en viktig källa tillrekreation. Utvecklingen innebär också ett hot mothuvudstadens livsmedelsförsörjning i en krissituation.Förvisso är det nödvändigt med en omstrukturering avjordbruket för att avveckla ett kostnadskrävande överskottav jordbruksprodukter. Och det är angeläget med ensatsning på bioenergi och liknande utnyttjande av denåkerareal som inte behövs för livsmedelsproduktionen.Men omstruktureringen måste ske på ett sätt som äracceptabelt från miljösynpunkt. Vårt leende kulturlandskapfår inte förvandlas till mörk granskog.Odlingslandskapet i måste räddas. I detarbetet krävs åtgärder för att motverka de negativaeffekterna av gränsskyddssänkningen. Insatserna förnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet måste öka. Detbehövs också resurser för att styra omställningen motåtgärder som bevarar kulturlandskapet som extensivt beteliksom det behövs satsning på odling av energi- ochindustrigrödor.De jordbrukare som vill gå över till alternativaodlingsformer med mindre eller ingen användning avkemikalier -- vilket innebär att man istället använder merodlingsmark -- behöver särskilt stöd. Detsamma gällerskärgårdsjordbruket som bl a har speciellatransportproblem som måste lösas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om odlingslandskapet i Stockholmslän.
mot · GF02Jo231 · 1992-01-27 00:00:00 — Den nuvarande stödområdesindelningen omfattarstödområdena 1, 2, 3 och 4. Stödområde 4 omfattarsydligaste delarna av , ochVärmlands län. Dessutom ingår norra delarna av Örebrolän och län.Västmanland ligger helt utanför stödområdet.Stödområdesgränsen följer länsgränserna. En fastlänsindelning infördes och fick i huvudsak sittnuvarande utseende . De naturliga förutsättningarnaför jordbruk följer ej länsgränserna.Sverige har en omfattande lantbruksstatistik. Vidarealinventeringen 1919 genomfördes iden officiella statistiken en uppdelning av länen i enhetligaområden med avseende på de naturliga förutsättningarna.Det permanenta skördeskadeskyddet infördes 1961.Som mest har varit indelat i 429 skördeområden.Församlingen har varit grundstenen i indelningen. Ofta haremellertid församlingarna varit så heterogena att en delningi skördeområden ansetts nödvändig.I andra sammanhang anses norra tillhöraBergslagsregionen. Även i lantbruksstatistiken tillhörBergslagsdelen i , , ochKopparbergs län samma produktionsområde. Det är därföri högsta grad anmärkningsvärt att VästmanlandsBergslagsdel ej ingår i stödområde 4.Den som åker i Bergslagen ser ingen skillnad mellanjordbrukets förutsättningar i Bergslagsdeloch angränsande bygder i och län.Även om det är svårt att dra helt rättvisa gränser, måste enmycket stark strävan ändå vara att dra gränser som upplevssom så rättvisa som möjligt. Så är ej fallet . Därför ärdet nödvändigt att en gränsjustering genomförs.Västmanlands Bergslagsdel måste in i stödområde 4 föratt rättvisa skall skapas. Detta innebär att till huvudsakligdel de västmanländska bergslagskommunerna jämte delar av angränsandeförsamlingar/kommuner kommer att ingå i stödområde 4. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förskjutning av sydgränsensöderöver så att norra (Bergslagsdelen)hänförs till stödområde 4.
mot · GF02Jo233 · 1992-01-27 00:00:00 — God livsmiljö är grunden för mänsklig välfärd. luft,rent vatten och biologiskt fullvärdiga livsmedel utgörgrundpelare för hälsa.I strävan efter en god miljö utgör det KRAV-godkändalantbruket en värdefull del. KRAV-godkänt jordbrukanvänder inte konstgödning eller bekämpningsmedel. Densom driver jordbruk i enlighet med reglerna för KRAV börpremieras för sitt miljövårdande arbete. KRAV-jordbrukbygger på miljövänligt kretsloppstänkande. KRAV-jordbruk innebär generellt sett att lantbrukaren får lägreskörd. Å andra sidan bidrar inte KRAV-jordbruket tillöverskottet på jordbruksprodukter.Av det skälet måste det anses som fel att KRAV-odlatvete skall belastas med förmalningsavgifter.Förmalningsavgifter tas ut för att lantbruket självt skallbetala det underskott som uppstår när tvingasexportera jordbrukets överskott till världsmarknadspriser.En annan orättvisa är att alternativodlarstödet ipraktiken (genom att är undantagen) totalt ochgenerellt sett torde ge . mindre per ha änvad omställningsstödet ger. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förmalningsavgiften inte skall uttas från vete som odlatsi enlighet med ,2. att hos regeringen begär förslag till nyttalternativodlarstöd så att den areal som ingår i tecknadeKRAV-avtal generellt sett får lika stort ekonomiskt stödsom om areal hade anmälts till omställning frånlivsmedelsproduktion.
mot · GF02Jo234 · 1992-01-27 00:00:00 — Lantbrukets avbytartjänst bildades för att göradet möjligt för de heltidsverksammaanimalieproducenterna att få en regelbunden ledighet.Många av dem var för små för att själva anställa ytterligarearbetskraft på heltid och det var inte möjligt att få ersättareinom familjen eller bland grannarna. För att görafinansieringen av verksamheten möjlig även för små företagavsattes medel i prisförhandlingarna med jordbruket.Verksamheten omfattar nu 1 800 anställda som ger 8 000abonnenter möjlighet till regelbunden ledighet, ochtillhandahåller arbetskraft vid sjukdom. Företagarna gesockså möjlighet att på ett rationellt sätt utveckla sinaföretag eftersom det finns tillgång till utbildad arbetskraft.Det livsmedelspolitiska beslut som fattades av en mycketbred majoritet 1990 innebär attprisregleringen avskaffas . Detta får dock intemedföra en försämring för jordbruksföretagen på detsociala området. Det är särskilt viktigt för att klara ennyrekrytering av unga jordbrukare.För att trygga avbytarverksamheten när avregleringen ärgenomförd måste medel tillföras på annat sätt. Det vorerimligt att verksamheten kunde upprätthållas utan attmedel tillförs via statskassan men vi är osäkra på att dettakommer att vara möjligt.Vi socialdemokrater är övertygade om att en fungerandeavbytarverksamhet är en förutsättning för attanimalieproduktionen skall kunna upprätthållas i storadelar av vårt land. Den är också en förutsättning för attmånga jordbrukare skall kunna leva ett socialt acceptabeltliv. Regeringen måste därför inhämta synpunkterfrån näringens organisationer om hur dessa frågor skalllösas. bör ge regeringen i uppdrag attåterkomma till med förslag till lösningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en redovisning av den framtidalösningen på avbytarverksamheten inomjordbruksnäringen.
mot · GF02Jo301 · 1992-01-27 00:00:00 — Skogsbruket är starkt beroende av ett väl fungerandevägnät som gör skogarna lätt åtkomliga för arbetskraft,maskiner material och lastfordon. harett påfallande glest skogsvägnät. Avståndet mellan stubbeoch väg är på av skogsmarken.Motsvarande siffra för de närmaste grannlänen är och18% för samtliga norrlandslän.Fördelarna med att ha ett väl planerat och utbyggtskogsbilvägnät är många.Med statsbidrag till projektering och byggande av vägarär det lättare att få till stånd samverkan mellan markägare.En samverkan medger en bättre kvalitet och ett maximaltutnyttjande med rationella transporter under hela året.Den neddragning av statsbidragen till skogsbilvägar somregeringen föreslagit medför att byggandet av skogsbilvägarkommer att minska. Detta kommer att få både långsiktigaoch kortsiktiga effekter på samhällsekonomin. Byggande avskogsbilvägar ger ett välkommet tillskott av arbetstillfälleni rådande lågkonjunktur. När konjunkturen sedan går uppigen och skogsindustrin behöver mer virke kan industrinsnabbt öka sin kapacitet om det finns ett väl fungerandeskogsbilvägnät. Byggandet av skogsbilvägar är därförrationellt både på kort sikt som sysselsättningsskapandeåtgärd och på lång sikt för att stärka skogsindustrinskonkurrenskraft. Med hänsyn till arbetsmarknadsläget iVästernorrland och skogsindustrins stora regionalpolitiskaoch handelspolitiska betydelse är det növändigt attregeringen vidtar åtgärder för att stimulera byggandet avskogsbilvägar i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av aktiva åtgärder föratt utveckla skogsbilvägnätet i .
mot · GF02Jo302 · 1992-01-27 00:00:00 — Olika stödåtgärder har införts för att stimulera varaktigomställning av till annan produktion. Ettalternativ är att plantera skog. När det gäller skogsbruketsinriktning måste dock hänsyn tas till miljö- ochnaturvårdsintressen.En ökad satsning på löv-, bland- och tallskog är positivt.Däremot måste nyplantering av gran vara mycketbegränsad. Granifieringen medför en rad negativakonsekvenser för natur, miljö, landskapsbild och friluftsliv.I miljökänsliga och redan av miljöförstöring hårtdrabbade områden -- såsom -- bör regler förbegränsning av granplantering övervägas.Halland har utvecklats från ett till stora delar skoglöstlandskap -- -- till ett skogslän, medlandets högsta virkesförråd per hektar. Fortfarandeexpanderar skogsmarken.Vi måste slå vakt om vår miljö! Granskogen är starktförsurande och dess förmåga att neutralisera det suranedfallet är sämre än lövskogens. Dessutom fångargranskogen upp föroreningar, och belastningen av svaveloch kväve är betydligt högre på mark bevuxen med gran,jämfört med övriga trädslag eller öppen mark. Med hänvisning till det anförda hemställesatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsning av granplantering.
mot · GF02Jo306 · 1992-01-27 00:00:00 — är ett stort skogslän med avlandets produktiva skogsmarksareal, av landetsvirkesförråd och av landets tillväxt. Skogsbruket(exklusive industri och transporter) ger för närvarandeunderlag för c:a 3.000 årsarbeten. Endast avråvaran förädlas i länet. I en skoglig länsutredning, somslutfördes , framgår att avverkningsnivån kan höjasfrån dagsläget med 300 000 -- skog/årunder 1990-talet.Relativt sett till andra näringar i länet är lönsamheten förskogsägaren låg i . ärskogsvårdskostnaderna relativt höga, mätt i kronor peravverkad kubikmeter, genom att kubikmassorna per hektaravverkning är låga. Klena dimensioner, låga kubikmassorper hektar, relativt stor andel gran i avverkningen, långatransporter för personal, maskiner och virke samt ofta svårasnöförhållanden , bidrar till att skogsägarensekonomiska avkastning från skogen inte blir så hög iJämtlands län som i andra delar av landet.Ett aktivt skogsbruk bidrar i hög grad till att bibehållaoch eventuellt också öka sysselsättningen i vårt länsglesbygder. Skogsbruket har en mycket stor betydelse somunderlag för att kunna bibehålla en viss servicenivå förbefolkningen i glesbygden.SkogsbilvägarEn förutsättning för ett effektivt skogsbruk är ett välutbyggt skogsbilvägnät. Långa transportavstånd i terränggör avverkningen olönsam, varför den inte kommer tillstånd. Sker ändå avverkning försvåras och fördyrasskogsvårdsåtgärderna så att risk finns till så låg intensitet iskogsvården att den önskvärda framtida avverkningsnivåninte kan upprätthållas.Enligt beräkningar skulle utbyggnadsbehovet avskogsbilvägar i länet vara . Det är angeläget att skogsbilvägnätet byggs utplanmässigt, så att det gör störst nytta per meter väg, samtatt ta hänsyn till andra intressen, t.ex. naturvård ochrennäring när vägarna byggs. Bästa sättet att garanteradetta är att vägarna byggs med statligt stöd. Skogsstyrelsenskriver i årets budgetproposition att behovet avinvesteringar i skogsvägar är stort även för framtiden. Detvore därför, enligt vår mening, motiverat att anslaget tillskogsbilvägar höjdes, i stället för att det som föreslåssänkas, för att nästa budgetår tas bort helt, eftersom dethänger ihop med skogsvårdsavgiftens avskaffande.Andra konsekvenser som avskaffandet avskogsvårdsavgiften får, är att anslaget tillskogsinventeringar, anslaget till särskildaskogsvårdsinsatser inom det skogliga stödområdet ochanslaget Bidrag till skogsbrukarnas trygghetsförsäkringavskaffas. Någon finansiering av dessa bidrag på annat sättföreslås inte i budgetpropositionen.Vi utgår från att regeringen snabbt återkommer tillriksdagen med förslag om finansiering av dessa viktigafrågor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsbruket i .
mot · GF02Jo308 · 1992-01-27 00:00:00 — de första skogsbilvägarnas tillkomst harsamhället på olika sätt och i olika former stöttvägbyggandet, främst i form av ekonomiska bidrag, vilkahanterats av . Stödet till att byggaskogsbilvägarna har finansierats med skogsvårdsavgifter.Riksdagen har redan beslutat att avskaffaskogsvårdsavgifterna. Den skogspolitiska kommittén skallutreda och föreslå framtida satsningar för skogspolitiken.Det är anmärkningsvärt att stödet till skogsbilvägarnaavskaffas innan detta arbete är slutfört.Skogsvårdsstyrelsen i har företagit enlänsomfattande inventering av behovet av utbyggnad ochförbättring av skogsbilvägnätet -- vägplan 90. Inventeringenvisar på ett årligt nybyggnadsbehov ochförbättringsåtgärder . Bidragsbehovet uppgårenligt planen till 46 milj.kr. under en tioårsperiod.De slopade bidragen till skogsvägbyggnad från i årgör att med omedelbar verkan avbryterall vidare planering och projektering av skogsbilvägar.Detta kommer naturligtvis inte att innebära att det intebyggs nya vägar i skogen. Däremot är risken uppenbar attsamordningen mellan olika vägprojekt uteblir vilket ledertill övertäta vägsystem med för låg vägstandard. Rationellasamverkanslösningar kan blockeras.En annan konsekvens av slopade bidrag kan bliförsämrad naturvårdshänsyn. Statsbidragen gerskogsvårdsstyrelsen möjlighet att ställa sådana villkorbeträffande vägarnas sträckning i terrängen att nödvändighänsyn till natur- och kulturmiljövårdens intressen tas.Jag anser det nödvändigt att utreda vilka konsekvenserett avskaffande av stödet till skogsvägar får för samordningav byggande av skogsvägar samt för natur- och miljövården. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidraget till skogsbilvägar.