ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02A251 · 1992-01-27 00:00:00 — Ändrade a-kasseregler för småföretag Det är viktigt att värna om småföretagen, inte minst iglesbygds- och skogslän som , där strukturen påsmåföretagen är speciell.Många småföretagare har t.ex. ett skogsskifte vid sidanom företaget, som dock är den väsentliga inkomstkällan. driver ett småföretag som säsongsarbete, t.ex. en litenaffär under semestertid eller en skid-sportanläggning undervintern.Många kvinnor har en halvtidsanställning t.ex. inomvården och driver en liten turistbutik ellerliknande. Det förekommer att man driver verksamhet iolika bolag. Många driver entreprenader av olika slag.All denna småföretagarverksamhet är naturligtvisoerhört viktig för länet och landet. Att kombinera olikaverksamheter -- antingen i form av flera småföretag ellerdrift av eget företag vid sidan om en anställning -- är faktiskten av grundvalarna för att hela ska leva.F.n. drabbas många småföretagare hårt avlågkonjunkturen. De har helt enkelt inget arbete och borderätteligen få sitt uppehälle genom a-kassa -- precis som enanställd. Så är emellertid inte fallet, trots att a-kassorna försmåföretagare finansieras av staten som för anställda. Föratt kunna få ersättning från Småföretagarnasarbetslöshetskassa krävs nämligen att företaget avvecklashelt. Småföretagarna är emellertid ett arbetsvilligt,optimistiskt släkte, som vill tro på ljusare tider. Mångaskulle därför vilja ha företaget vilande, ''lägga det imalpåse'' -- för att förhoppningsvis kunnastarta igen.Delägare i familjeföretag kan drabbas hårt vidarbetslöshet. Ingen delägare kan få någon ersättning vidarbetslöshet i ett sådant fall. Enbart giftorätt i ett företag,som inte har någon arbetstillgång, diskvalificerar förarbetslöshetsersättning.Särskilt kvinnor i glesbygden drabbas av nuvaranderegler. Har de sitt deltidsarbete kvar kan ingen ersättningutgå för den förlorade inkomsten från företaget. Sägs deupp från sin anställning, t.ex. i vården, får de heller ingena-kasseersättning.Nuvarande regler missgynnar småföretagarna somindivider men också själva företagandet. De utgör heltenkelt ett hinder för entreprenadverksamhet, som äroerhört viktig och värdefull inte minst i glesbygder.A-kassereglerna för småföretagarna bör bliföremål för en översyn och ändras i mer småföretagarvänligriktning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av ändrade regler för Småföretagarnasarbetslöshetskassa.
mot · GF02A253 · 1992-01-27 00:00:00 — Ändrade regler för utbildningsbidrag Vid höstterminens början 1991 inträffade på fleragymnasieskolor i landet bl.a. i att tvåklasskamrater från träffades igen. Den enahade på vanligt sätt sökt och kommit in på utbildningen pågrund av sina grundskolebetyg, den andra hade visserligeninte tillräckligt bra betyg och riskerade att få gå sysslolösunder hösten, men hade ändå fått en plats genom attarbetsmarknadsverket hade ingripit och fått kommunen attutöka antalet platser. Resultatet var naturligtvis positivt, attgå i skolan måste alltid vara bättre både på kort och lång siktän att vara arbetssökande utan tillräckliga kvalifikationer.De två eleverna skulle alltså delta i samma utbildning,ha samma lärare, samma läromedel och samma möjligheteratt utnyttja skolgången för att förbereda sig för enkommande yrkesverksamhet eller fortsatta studier. På enpunkt fanns det dock en väsentlig skillnad, nämligen när detgällde de ekonomiska villkoren. Den elev som hade kommitin på sina skolbetyg fick studiebidrag med 750 kronorper studiemånad () medan den som fått denav arbetsmarknadsverket upphandlade platsen hadeutbildningsbidrag på per dag. Det är inteunderligt att stämningen i klassrummet inte blev den allrabästa och att tilltron till politikernas förmåga att fatta riktigaoch konsekventa beslut ifrågasattes.Den ändring som krävs är att det belopp som utbetalassom utbildningsbidrag till den som inte fyllt och sominom ramen för reglerna om arbetsmarknadsutbildningtilldelas utbildningsplats inom det reguljära skolväsendetskall vara samma som studiebidraget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av viss ändring avreglerna för utbildningsbidrag.
mot · GF02A254 · 1992-01-27 00:00:00 — Stiftelsen i bildades meduppgift att bedriva vård- och konserveringsverksamhet iKiruna. Arbetet bedrivs främst inom områdena papper(arkivalier och böcker) och metall (arkeologiska och på siktäven etnologiska samlingar). Inom dessa områden finns ettmycket stort behov av vårdinsatser. Stiftelsen utför arbetenför statens historiska museer, , kungligabiblioteket samt andra kulturinstitutioner. Under senare tidhar arbeten även utförts för andra som exempelviskommuner och kooperationen.Stiftelsen har , förutom två administrativa tjänster,16 heltidstjänster för konserveringsarbete, varav fem ärlönebidragstjänster. Enligt stiftelsens bedömning är enbasorganisation av denna storlek nödvändig av många olikaskäl. Antalet anställda har också anpassats till en sådan nivåsom ej medger någon minskning.Enligt budgetpropositionen anses stiftelsensekonomiska bas vara så bräcklig, att debidragsförstärkningar som förordas ej är tillräckliga för attklara finansieringen på . Av den anledningenanser regeringen, att verksamheten ej kan fortsätta inuvarande form varför verksamheten skall bli föremål föröversyn.Med tanke på den nuvarande regeringens inställning tillsamhälleliga engagemang i sådan verksamhet är riskenenligt vårt förmenande, att resultatet av en sådan översynblir en nedläggning av verksamheten. Detta vore förödandeför den regionen, där bristen på arbetstillfällen sedan enlång tid tillbaka varit ett stort gissel.Enligt vår mening finns det starka skäl som talar för attåtgärder måste vidtas från regeringens sida i syfte attupprätthålla de sysselsättningstillfällen som skapats inomföremålsvården i och att åtgärder vidtas för att klarafinansieringen av de arbetsuppgifter som stiftelsen utför föruppdragsmyndigheterna. Detta bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för StiftelsenFöremålsvård i .
mot · GF02A263 · 1992-01-27 00:00:00 — Meningsfull utbildning och sysselsättning för unga arbetslösa Arbete åt alla -- full sysselsättning är ett av de viktigastemålen för den socialdemokratiska politiken.Ungdomsarbetslösheten ökar drastiskt. Nya varsel omdriftsinskränkningar och permitteringar med stigandearbetslöshet som följd innebär en mycket allvarlig situationi synnerhet för ungdomar.Därför behövs en strategi för att offensivt stödjaungdomarna genom att utbilda dem så att de blirkonkurrenskraftiga och får den kompetens som behövs påframtidens arbetsmarknad.Behovet av utbildningsinsatser är enormt och allakrafter måste mobiliseras för att snabbt skapautbildningstillfällen.Folkbildningen -- folkhögskolor och studieförbund --kan genom sina speciella pedagogiska erfarenheter vara ettframgångsrikt komplement till samhälletsutbildningsanordnare.Studieförbunden och folkhögskolorna har många gångerockså större möjligheter att nå stora grupper av dearbetslösa ungdomarna än övriga delar avutbildningsväsendet genom att man har möjlighet atttillgodose just deras önskemål och behov.Inom folkbildningen bedrivs studiearbetet flexibelt ochman har en lång och bred erfarenhet. Några exempel påutbildning man kan erbjuda:Baskunskapsutbildning(svenska, matematik, engelska, samhällsfrågor m.m.),Datautbildning (ord- och textbehandling,ekonomiredovisning, registerhantering m.m.),Media(massmediakunskap, närradio, video m.m.),Kurser it.ex. företagsekonomi för ungdomar som vill pröva attstarta egna privata eller kooperativa företag,,Säljteknik (säljbrev, säljsamtal,intervjuteknik m.m.),''Gräv där Du står''-kurser(historia, samhällskunskap, kunskap om företag ochbranscher med praktik och studiebesök),Kurser om EGoch vår omvärld.Kunskapen är den viktigaste delen i en utbildning, mendet är också viktigt att man aktiverar de arbetslösaungdomarna och förebygger eller bryter den isolering somlätt uppstår vid arbetslöshet. Utbildningen skapar dessutomdagliga rutiner, ger ökad självkänsla och stärkerinitiativförmågan.De beräknade kostnaderna för att t.ex. ge 10 000ungdomar utbildning är cirka 90 milj.kr.I socialdemokraternas övergripande motion om kampenmot arbetslösheten föreslås bl.a. medel -- utöver vadregeringen anvisar i budgetpropositionen -- för utbildningav arbetslösa ungdomar. I motionen nämns bl.a.studieförbunden och att bidragen kan administreras avAMS eller på annat sätt.Om folkbildningen får särskilda medel till dennaverksamhet kommer unga arbetslösa att få en meningsfullutbildning och sysselsättning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkbildningens möjligheter attge utbildning till arbetslösa ungdomar.
mot · GF02A264 · 1992-01-27 00:00:00 — Utbildning av arbetslösa vid folkhögskola Statens anslag till folkbildningen fördelas viaFolkbildningsrådet. fördelar sedan dettastatsbidrag till folkhögskolor och studieförbund.Från och med innevarande budgetår arbetarfolkhögskolor och studieförbund mindre detaljreglerat.Arbetet har utformats utifrån en treårig budgetram. Detdrastiskt ändrade sysselsättningslägets påverkan påstatsbudgeten har medfört att också folkbildningen fårvidkännas förhållandevis stora anslagsminskningar, drygt300 miljoner.Den fria folkbildningen har betytt mycket förföreningslivet, landsbygdskulturen och demokratin.Nyligen konstaterade en artikel i den amerikanskatidskriften att har världens bästavuxenutbildning.Idag finns i 132 folkhögskolor. 83 av dessa ägs avfolkrörelser, organisationer, stiftelser eller föreningar. Ca18 000 studerar vid folkhögskolornas långa kurser.Förhållandevis många elever har flyktingbakgrund eller harhandikapp av något slag.Med ledning av tidigare fördelning frånFolkbildningsrådet tycks minskningen på folkhögskolornabli i storleksordningen somfler elever förväntas söka sig till folkhögskolorna. Det ärlämpligt att bättra på sin utbildning när det är svårt att fåarbete.Är alternativet till en plats i folkhögskolan en plats iarbetslöshetskön kan en minskad anslagsfördelning tillfolkhögskolorna t o m medföra en ökad budgetbelastning.I dagens arbetsmarknadssituation kan folkhögskolornagöra stora insatser genom att ge arbetslösa en möjlighet tillgrundläggande studier och en start till ytterligare utbildningoch nytt arbete. Behovet av sådana kurser är därför stort.Samtidigt kommer en minskad anslagstilldelning förfolkhögskolorna sannolikt att minska antaletutbildningsplatser. Med tanke på ambitionerna att förstärkainsatserna för de arbetslösa samt prioritera gymnasie- ochhögskoleutbildningar kan det inte vara riktigt att försämrafolkhögskolans möjligheter att genomföra sådanutbildning. Den kompetens som finns inom detta område påsvensk folkhögskola bör komma de arbetslösa till godo.Bästa effekten på utbildningen uppnås omfolkhögskolorna själva får till uppgift att inom ramen för sinordinarie verksamhet utveckla kurser för arbetslösa. Dåkan de enskilda folkhögskolornas flexibilitet och kreativitetsätta sin prägel på kursutbud och pedagogik. En lämpligtilläggsram för denna verksamhet kunde vara 60 miljonerkronor.Därutöver borde särskilda utbildningar kunna ordnasvid folkhögskolorna beroende på de lokala behoven. Bådadessa typer av utbildning kunde finansieras inom anslagetför arbetsmarknadsutbildning i det reguljärautbildningsväsendet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av arbetslösa vidfolkhögskolorna.
mot · GF02A265 · 1992-01-27 00:00:00 — BakgrundEnligt lag (1989:484) betalade arbetsgivarna en extraarbetsmiljöavgift --. Egenföretagare var undantagna. Avgiftenutgick med 1,av avgiftsunderlaget och fördes till en fondbenämnd arbetslivsfonden. Fonden förvaltas avkammarkollegiet.Medel från arbetsmiljöavgiften skall utgöra bidrag tillarbetsgivare för investeringar för bättre arbetsmiljö,åtgärder för att minska anställdas sjukfrånvaro samtrehabiliteringsåtgärder för anställda med långvarigt nedsatthälsa. Överföringarna till arbetsmiljöfonden uppgicksammanlagt till ca under åren 1989och 1990. Fondmedlen har naturligtvis förräntats.FörslagÅtgärderna skall förbättra arbetsmiljön, vilket detnaturligtvis gör för dem som har ett arbete, det är bra, mende skapar inga nya arbeten för de arbetslösa.Vi anser att hälften av dessa medel skullegöra bättre nytta i arbetsskapande åtgärder varför viföreslår att 6 Mdr återföres och utnyttjas fördetta ändamål. Ny Demokrati vill i första hand användadenna resurs till att sänka en tillväxthämmande skatt,nämligen arbetsgivaravgiften. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att avarbetslivsfondens medel skall användas för arbetsskapandeåtgärder,2. att beslutar finansiera sänktaarbetsgivaravgifter med högst frånarbetslivsfonden,3. att hos regeringen begär ett skyndsamtförslag till lagändringar så att sänkningen avarbetsgivaravgiften kan komma till stånd.
mot · GF02A266 · 1992-01-27 00:00:00 — Integreringen av högutbildade invandrare Många invandrare i har en god utbildning och eninternationell erfarenhet som är en tillgång för svensktnäringsliv. Ett flertal av högskoleutbildade invandrare finnsredan på olika befattningar. Många finns inomutbildningsområdet men några har av arbetsmarknadsskälinte fått möjlighet att använda sina kunskaper i rätt miljö.Idag finns ingen enkel väg att få tillgång till dessamänniskors kunskaper och erfarenheter. De finns i olikasystem och funktioner och kan vara svåra att nå viaenhetliga kanaler. är både små och stora företagpå väg in i en markerad internationaliseradmarknadssituation som ställer krav på språkkunskaper,kontakter och kulturkunnande som inte är lättköpt ellerlättillgängligt.Därför verkar det logiskt att skapa vägar för företagenatt kunna tillgodogöra sig den kompetens som finns i landet.Denna speciella kompetens skulle kunna vara tillgänglig fört.ex. kortare insatser som mässbesök, upphandlingar,internationella projekt, marknadsföringsinsatser eller förlängre affärsuppdrag.Det finns uppenbart en säker ekonomi genom attanvända dessa resurser, däremot är kanalerna för atttillgodogöra sig den ofta speciella kompetens som finns hoshögutbildade invandrare svagt utvecklad i . Detbehövs klara riktlinjer för ansvar och ekonomisering av en''internationell kompetenspool'' som dessa invandrareutgör.I har länsarbetsnämnden tillsammans meduniversitetets kontaktenhet Unikum arbetat för att skapakontaktvägar mellan högskoleutbildade invandrare ochföretagen. Man har genomfört en kartläggning avkompetensen som finns i länet. Konceptet för detta arbetehar utarbetats tillsammans med invandrare ochföretagsorganisationer. Syftet med denna verksamhet harvarit att vara en länk mellan de högutbildade invandrarnaoch företagen.Från Västerbottensarbetet kan noteras att av tretusenadresser har 505 ansett sig ha högskolekompetens. Av dessahar arbete inom sitt utbildningsområde. Andraarbetar endast delvis eller inte alls inom sittutbildningsområde. De som äger sådan kompetens att dekan vara en resurs för företagen ska erbjudas vara med i enpool som lätt kan nås av företagen.Under 1991 har länsarbetsnämnden finansieratprojektet. Kostnaderna för att slutföra och marknadsföraen sådan pool tycks falla utanför respektive myndighetskompetens. Det är därför viktigt att ge besluts- ochanslagskompetens för fullföljande av denna typ av projekt,inte bara i utan över hela landet.Det pool-koncept som tagits fram har uppenbarafördelar för att tillgodogöra sig de resurser som finns i formav språkkunskaper, kulturkompetens och deninternationella ''kontaktkompetens'' som invandrare harutöver den befintliga kompetensen inom deras respektiveutbildningsområde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klara riktlinjer för besluts- ochanslagskompetens för att utnyttja högutbildade invandrarei pool-projekt.
mot · GF02A268 · 1992-01-27 00:00:00 — Kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) Enligt nuvarande regler utestängs ungdomar somstuderat på en skola som ej är berättigad till statligtstudiestöd från möjligheten att få kontantarbetsmarknadsstöd (KAS).Arbetsmarknadsverkets Regelbok 1991-09-01:9 § Den som i minst under en ramtidav i anslutning till att han avslutat utbildning påheltid som omfattar minst ett läsår och som berättigar tillstudiesocialt stöd stått till arbetsmarknadens förfogandesom arbetssökande genom den offentligaarbetsförmedlingen eller förvärvsarbetat är berättigad tillkontant arbetsmarknadsstöd utan att ha uppfylltarbetsvillkoret.Det är orimligt och orättvist att ungdomar som självabekostat sin utbildning och som studerat vid privat skolautestängs från möjligheten att söka kontantarbetsmarknadsstöd.Utbildningsvillkoret för KAS bör ändras så attungdomar som genomgått utbildning vid privat skola, ochsom i övrigt uppfyller grundvillkoren för KAS, blirberättigade att söka kontant arbetsmarknadsstöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av reglerna för KAS, såatt även studier vid privat skola berättigar till kontantarbetsmarknadsersättning.
mot · GF02A269 · 1992-01-27 00:00:00 — I anslutning till förra årets proposition om arbetsmiljöoch rehabilitering tog vi upp frågan om elöverkänslighet ochbildskärmsskador. Tyvärr har inte mycket hänt sedan dess.Det är ett mycket svårt och växande problem somförorsakar samhället stora kostnader och leder till mycketmänskligt lidande. Det är därför angeläget med konkretaåtgärder som kan förebygga och minska besvären.Enligt hälso- och sjukvårdslagen ska alla varatillförsäkrade ett skyddsnät. Tyvärr hamnar mångamänniskor utanför detta skyddsnät eftersomsjukdomssymptomen inte tas på allvar. Ett sådant symptomär överkänslighet mot el. Det är inte ovanligt attelöverkänsliga istället för att betraktas som sjuka fårdiagnosen psykiska besvär. Eftersom elöverkänslighet inteexisterar officiellt blir handläggningen godtycklig, såväl frånläkares som försäkringskassornas sida. De som är drabbademöts ofta av oförståelse av alla instanser: arbetsgivare,läkare, tandläkare, försäkringskassa och kommunen. Detfinns inte tillräckliga anvisningar och allmänna råd somkan användas till ledning vid diagnos och behandling och förelsanering av arbetsplatser och bostäder.Därigenom skulle människor med besvär kunna hjälpasi ett tidigt stadium. De skulle kunna rehabiliteras utan attha fått obotliga skador som omöjliggör ett normalt liv iframtiden. Då skulle också stora kostnader för samhälletoch den enskilde kunna sparas.Det kan enligt vår uppfattning inte vara tillfällighetersom gör att det finns tusentals bildskärmsskadade i landet.Inte sällan leder skadorna till elöverkänslighet varförvistelse i rum med lysrör, glödlampor, elektriska apparater,TV osv. utgör en ytterligare påfrestning. Det är för mångaomöjligt att besöka affären, och till och medsjukhuset. Många tål ej heller att åka bil.Vi menar att skydd för människor mot skador orsakadeav arbetsmiljön är en av samhällets grundläggandeuppgifter. måste nu ge regeringen i uppdrag attintensifiera forskningen inom området. En del därforskningen behöver ökas är sambandet mellankvicksilverförgiftning och elallergi.Vidare bör regeringen uppdra åt Riksförsäkringsverketoch att utfärda föreskrifter eller allmännaråd om elöverkänslighet i likhet med vad som finns inom ettflertal andra områden. Regler och råd för sanering avarbetsplatser och bostäder bör också utfärdas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning inom områdetelöverkänslighet,2. att hos regeringen begär attriksförsäkringsverket och får i uppdrag attutfärda föreskrifter eller allmänna råd om behandling ochrehabilitering av elöverkänslighet,3. att hos regeringen begär att regler och rådför elsanering av arbetsplatser och bostäder utfärdas.
mot · GF02A270 · 1992-01-27 00:00:00 — AMU-gruppen arbetar främst med att ordnaarbetsmarknadsutbildning på uppdrag avarbetsmarknadsverket. Gruppen ordnar även utbildning förandra uppdragsgivare såsom kommuner och företag. AMU-gruppens verksamhet skall finansieras genom dess intäkteroch varje har ansvaret för detekonomiska resultatet av sin verksamhet.Styrelsen för AMU har föreslagit att AMU-gruppenskall ombildas till ett aktiebolag. I regeringensbudgetproposition förklarar arbetsmarknadsministern atthan stödjer förslaget att AMU ombildas till ett aktiebolag.På sikt kan ministern även tänka sig en privatisering avAMU.I propositionen sägs det dock att ett förslag tillbolagisering ej kommer att läggas fram förrän utredningensom ser över bl.a. komvux har presenterat sitt resultat.Detta beräknas ske i början av hösten 1992.Jag stöder helt tanken på att AMU ombildas till ett bolagoch enligt min uppfattning bör det vara ett privat bolag.Eftersom AMU:s verksamhet är konkurrensutsatt ochaffärsmässig är bolagsformen den bästa för attorganisationen ska vara effektiv.Det är dock, enligt min uppfattning, olyckligt att förslagi denna riktning ej presenteras . Det bör varamöjligt att lägga fram ett förslag . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidpunkten för en bolagisering avAMU.
mot · GF02A271 · 1992-01-27 00:00:00 — beslutade införa enarbetsmiljöavgift i stabiliseringspolitiskt syfte. Folkpartietliberalerna motsatte sig åtgärden eftersom den försämradeföretagens internationella konkurrenskraft och försenadeangelägna åtgärder för bättre arbetsmiljö och rehabiliteringav anställda.Hittills vunna erfarenheter har besannat dessa farhågor.Inom företagen direkt tillgängliga medel förarbetsmiljösatsningar har tvångsfonderats för flera årframåt vilket slår mot sysselsättningen och därmed ocksåmot våra långsiktiga möjligheter att klara arbetsmiljö- ochrehabiliteringsfrågorna.Utöver detta har de allra minsta företagen drabbats. Ipraktiken har hittillsvarande utbetalningar visat attförslaget innebär en gigantisk överföring av medel från deallra minsta -- ofta nyetablerade företag -- till större företag.Helt i strid med ambitionen att underlätta tillkomsten ochuppbyggnaden av nya företag och arbetsplatser.Att inte överhuvud taget medge bidrag till företag medmindre än två anställda, vilka tvingats betala avgifter tillfonden, framstår vid sidan av detta som helt rättsvidrigt.Även något större företag, med två eller några fleraanställda, har i dagens läge svårt att tillgodogöra sig bidragfrån fonden. Dessa företag har ofta besvärligt nog att uppnåsådan lönsamhet att de kan klara lagstiftade bestämmelser.Situationen har självfallet inte förbättrats genomarbetsmiljöavgiften. Åtgärder enligt Arbetslivsfondenskrav kan man ofta inte få fram medel till.Trots att antalet företag med upp till fem anställda ärstort, och följaktligen en betydande del av arbetskraftenfrämst inom privata sektorn består av anställda i dessaföretag, blir bidragssumman till dessa företag som gruppnärmast försumbar.Åtgärder bör därför omgående vidtas för att tillförsäkrade minsta företagen en rimlig del av arbetsmiljömedlen.Kan detta inte ske bör inbetalade avgifter återbetalas tilldessa företag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Arbetslivsfondensmedelstilldelning.