mot · GF02Sk603 · 1992-01-27 00:00:00 — beslut om 1990-talets trafikpolitik vilar pågrundtanken att trafiken skall betala sina egna kostnader.Vi står helt bakom denna tankegång. Den är riktig. Enviktig sak är också, enligt vår mening, att trafikenskostnadsansvar skall fördelas så rättvist som möjligt. Detmåste anses som självklart att trafikens miljökostnader skallvägas in i de rörliga trafikavgifterna. På samma sätt måstedet anses följdriktigt att skatter som inte är trafikpolitisktmotiverade utformas så att de inte snedvrider konkurrensenpå transportmarknaden.Ett i detta sammanhang närmast bortglömttransportfordon är traktorerna. Beskattningen av traktorerinfördes . Erfarenheterna från de år som gått sedandess visar att reglerna har varit svåra att tillämpa.Riksdagens beslut i anslutning till regeringens proposition1987/88:50 Trafikpolitik inför 1990-talet var ett steg i rättriktning för att åstadkomma en mera enhetlig och korrekttillämpning av bestämmelserna. Man borde dock, som vi serdet, gått ännu längre i klarhet. Vi konstaterar attlagstiftningen på detta område inte är anpassad till gällandefaktiska förhållanden från kostnadsansvarighetssynpunkt,och inte heller blev det när beslutade omtrafikpolitiken inför 1990-talet med anledning avproposition 1987/88:50.Malmöhus län hör till de områden i därtraktortåg är vanligast. I samband med skörden avspannmål, där betkampanjen spelar en stor roll, som vararen bit in till framåt jul, är det stora volymerjordbruksprodukter som skall köras in till olikaanläggningar. Enligt tillgängliga uppgifter går avtransporterna på lastbil och sköts av odlarna självamed traktor och vagn. går med andra typer avfordon, främst traktortåg, stora traktorer som drar upp tilltre vagnar. Dessa transportredskap ägs i regel avmaskinstationer. Ett fåtal stora gods har egna ekipage, menmajoriteten körs genom kommersiella transporter.Traktortågen är transportekipage med lastvikter påbortåt 35--. De är inte heller underkastadebestämmelsen om överlastavgift. En lastbil som överlastasskulle tvingas betala avsevärda avgifter, som motiveras medatt man vill beivra skadligt slitage. från dessautgångspunkter är det inte orimligt att på ett mera adekvatsätt beskatta det slitage som traktortågen åstadkommer.Om dessa ekipage betalar skatt enligt nuvarandebestämmelser uppgår den totala årliga skatten till 225 kr.För ett lastbilsekipage med släp som lastar kanfordonsskatt och kilometerskatt uppgå till minst 100 000 kr.per år.Den nuvarande lagstiftningen är inte anpassad tillgällande faktiska förhållanden ochkostnadsansvarighetssynpunkt. Såvitt vi kan finna har inteheller någon ingående prövning skett beträffandemöjligheterna att utkräva ett ekonomiskt ansvar föranvändning av allmänna vägar och gator för de traktorersom i större omfattning utför ett med lastbilarna jämförbarttransportarbete.Genom att den typ av transportfordon, traktortågen,som här nämnts, i stort sett lämnatsutanför ett ökat kostnadsansvar så har de kommit i en alltmer gynnad och favoriserad situation. Det är också denhuvudsakliga förklaringen till att denna typ av fordon ochtransporter, som traktortågen utgör, ökar i en allt snabbaretakt.Det som här beskrivits kan knappast vara en önskvärdutveckling. Vi anser därför att de lastfordon, som berörs idenna motion, och som utför ett med lastbilar jämförbarttransportarbete, på motsvarande sätt som lastbilarna gör,skall bära sina egna kostnader gentemot samhället. Dennafråga bör därför bli föremål för ett snabbt genomförtutredningsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att traktorer som används ochutför med lastbilar jämförbart transportarbete skall bärasina egna kostnader gentemot samhället.