mot · GF02Ju833 · 1992-01-27 00:00:00 — SammanfattningI denna motion redovisas socialdemokraternas förslagtill inriktning av kriminalpolitiken. En fortsättning förordasav den långsiktiga och konsekventa politik somsocialdemokraterna bedrivit i regeringsställning. Enminskad nyrekrytering av brottslingar har skett ochbrottsutvecklingen har hejdats. Kriminalpolitiken skalläven framöver bygga på en humanistisk grundsyn ochrespekten för människors lika värde. De åtgärder somvidtas skall grundas på kunskap och beprövad erfarenhet.En ökad satsning bör ske på brottsförebyggande arbete.Brottsoffren bör ges ett utökat stöd och kriminalvården ettförbättrat innehåll. En fortsatt satsning bör ske påalternativa påföljder. En prioritering förordas av kampenmot vålds- och narkotikabrottsligheten och den ekonomiskakriminaliteten. Vidare föreslås ökade insatser motbrottslighet med rasistiska och invandrarfientliga inslag.I särskilda motioner redovisar socialdemokraternaförslag om domstolsväsendet och rättegångsordningen,vissa nämndemannafrågor, kriminalvården och åtgärdermot den ekonomiska brottsligheten.Allmänna utgångspunkterKriminalpolitikens huvuduppgift är att förebygga ochmotverka brott. För att vi skall nå målet, ett samhälle däralla människor känner trygghet till liv, hälsa, integritet ochpersonlig egendom fordras en helhetssyn påkriminalpolitiken.Socialdemokraterna strävar efter ett mera rättvist ochjämlikt samhälle. Genom detta arbete som sker påsamhällslivets alla områden minskar riskerna för socialutslagning och brottslighet.En stor del av brottsligheten betingas av ekonomiska ochsociala faktorer. Orättvisor, främlingskap, rasism ochotrygghet måste därför motverkas.För att nå framgång i det brottsbekämpande arbetet ärdet viktigt att slå vakt om det generella välfärdssamhället.All erfarenhet visar att stora sociala klyftor, högarbetslöshet och förslummade bostadsområden föder våldoch annan kriminalitet.Det är socialdemokraternas uppfattning att familje- ochskolpolitik, arbetsmarknads- och socialpolitik,rättsväsendets utformning och funktion i stort liksom denekonomiska strukturen och människosynen i samhället harväl så stor betydelse för brottsutvecklingen somstraffsystemet. Överhuvudtaget gäller att insatserna för ettsolidariskt samhälle, med större rättvisa i fråga ominkomster, bostäder, utbildning, arbetsmiljö och kultur, ärmer ägnade att förebygga de risker för socialmissanpassning som i sin tur ofta utgör grogrunden förkriminalitet.I detta perspektiv är det helt klart att den omläggning avsamhällspolitiken som regeringen inlett allvarligt äventyrarmöjligheterna till ett effektivt brottsförhindrande arbete.Ökande klyftor, kraftigt stegrande arbetslöshet ochtilltagande utslagning skapar en grogrund för ökadbrottslighet.Barn och ungdom måste stå i centrum för detbrottsförebyggande arbetet. I första hand är det självfalletföräldrarnas ansvar att fostra barn till solidaritet och läradem acceptera de regler som krävs för den mänskligasamlevnaden. Därför måste familjepolitiken utformas påett sätt som underlättar för föräldrarna att ta detta ansvar.Barnomsorgen och skolan har här viktiga uppgifter. Stödettill de ungdomar som tidigt riskerar att hamna utanförmåste förstärkas. Som kommer att utvecklas närmare i detföljande anser socialdemokraterna att en kraftfull satsningmåste ske på det brottsförebyggande området. Arbete medatt stödja lokalt brottsförebyggande verksamhet måste nåut på bredden regionalt och lokalt och ges en störrebetydelse än i polisens och andrasamhällsorgans arbete.Vid sidan om den allmänna samhällspolitiken hargivetvis också utformningen av straffsystemet och desstillämpning betydelse för brottsbekämpningen. Högupptäcktsrisk och snabbhet i det rättsliga förfarandet harsärskilt stor betydelse för att brottsbekämpningen skall varaeffektiv. Särskilt gäller detta ungdomsbrottsligheten.Det är socialdemokraternas uppfattning attfängelsestraff bör undvikas så långt möjligt. Fängelse är enmycket ingripande påföljd för den enskilda och en dyrsådan för samhället. En ökad användning av frihetsstraff ärgenerellt sett inget verksamt medel när det gäller attbekämpa kriminaliteten. Det visar en omfattandekriminologisk forskning.Fängelsestraffets syfte är att avskräcka människor frånatt begå brott. Den avskräckande effekten ligger framförallti hotet att bli berövad friheten. Vid verkställigheten avstraffpåföljden skall kriminalvården även fortsättningsvisbygga på grundsynen om humanitet. Att ge de dömdamöjligheter att leva ett normalt liv i samhället är, vid sidanav att verkställa straffen, kriminalvårdens viktigasteuppgift.Det är viktigt att arbetet med att utveckla alternativ tillfängelsestraffet fortsätter. Socialdemokraterna är positivatill en utbyggnad av samhällstjänsten till att omfatta helalandet.De människor som blir utsatta för brott måste fåtillräckligt stöd och hjälp. En fortsatt utveckling av detbrottsofferprogram som socialdemokraterna initierademåste ske.PrioriteringarSedan lång tid har vålds- och narkotikabrottslighetensamt den ekonomiska kriminaliteten varit prioriteradeområden i det direkta brottsbekämpande arbetet.Under senare år har en rad åtgärder vidtagits för attmotverka våldsbrottsligheten och hindra dess verkningar.Insatserna har omfattat förebyggande åtgärder,straffskärpningar, förbättringar av det rättsliga förfarandetoch ett bättre stöd till brottsoffren. En av samhällets absolutviktigaste uppgifter är att upprätthålla respekten ochgarantera tryggheten för människors liv och hälsa.Våldsbrottsligheten måste därför också framöver ha högprioritet i det brottsbekämpande arbetet.Ökade insatser måste ske mot narkotikabrottsligheten.Målet är ett narkotikafritt samhälle. Särskilduppmärksamhet måste ägnas åt sådana varningssignalersom lokalt förändrade förhållanden och introduktion av nyapreparat. Åtgärder måste vidtas i syfte att förhindra attSverige blir ett transitland för narkotika.Socialdemokraterna konstaterar att regeringenmedvetet prioriterat ner kampen mot den ekonomiskakriminaliteten. Detta framgår direkt avbudgetpropositionen. Mot bakgrund av justitieutskottetsuttalanden och de mycket stora värden som stårpå spel är detta anmärkningsvärt. Den ekonomiskabrottsligheten drabbar oss alla; den enskilde medborgarenoch den skötsamme företagaren. Det marknadsekonomiskasystemet och vår miljö skadas direkt av denna brottslighet.Det är socialdemokraternas uppfattning att en kraftfullsatsning bör ske på bekämpandetav den ekonomiska kriminaliteten och att denna ävenfortsättningsvis bör tillhöra de prioriterade områdena.En kraftig ökning har skett av den brottslighet som harsin grund i främlingsfientlighet och rasism. Under desenaste tre åren har det förekommit någonform av attentat eller sabotage mot flyktingförläggningar.Vid sidan om ökad upplysning, förebyggande åtgärder ochskärpt lagstiftning måste polisen och rättsväsendet i övrigtkraftigt öka insatserna mot denna typ av brottslighet.Ökade resurser måste avsättas för spaning och utredning avbrott med främlingsfientlig och rasistisk bakgrund.I det direkta brottsbekämpande arbetet bör såledesvåldsoch narkotikabrottsligheten samt den ekonomiskakriminaliteten prioriteras. Härutöver bör ökaduppmärksamhet också riktas mot brott medfrämlingsfientlig och rasistisk bakgrund.Brottsutvecklingen och det kriminalpolitiskareformarbetetBrottsutvecklingenI alla industrialiserade länder har den anmäldabrottsligheten ökat kraftigt . Forskarna ärense om att den viktigaste orsaken till detta är den minskadesociala kontrollen och att brottstillfällena blivit så mångafler.I finns nu tecken på att vi är på väg att brytautvecklingen. Under 196O-talet ökade brottsligheten medca medan ökningstakten var nere i . talar mycket att den totala registreradebrottsligheten kommer att minska. Enligt kriminologiskvetenskap har nyrekryteringen av brottslingar aldrig varitlägre än . Samstämmiga rapporter från fältet visar vidareatt antalet narkomaner och prostituerade påtagligt minskatunder . Andelen ungdomar i åldern somdöms för grova brott har halverats . Även i gruppen kan en minskning noteras.När det gäller våldet visar SCBs undersökningar attantalet människor som uppger sig blivit utsatta för våld ellerhot om våld varit sedan undersökningarnainleddes . Ingenting i dessa undersökningar visar helleratt våldet skulle ha blivit grövre.Här följer några exempel på resultaten av de senasteårens kriminalpolitiska arbete:andelen ungdomar iåldern som döms för grova brott har halveratssedan mitten på 1970-talet.andelen ungdomar i årskurs 9som uppger att de prövat narkotika har sjunkit från till i dag.andelen värnpliktsinskrivna som uppger attde prövat narkotika har sjunkit från till i dag.antalet polisanmälda brott har börjatminskaandelen människor som uppger sig ha blivitutsatta för våld har varit oförändrad de senaste 15 åren.Brottsligheten är emellertid fortfarande oacceptabelthög. Den drabbar enskilda människor hårt och skaparotrygghet och bristande förtroende för rättssamhället. Detkrävs ett målmedvetet, långsiktigt och konsekventkriminalpolitiskt arbete för att ytterligare pressa tillbakabrottsligheten.Det kriminalpolitiska reformarbetetDet kriminalpolitiska reformarbetet bör enligtsocialdemokraternas uppfattning inriktas på följandeområden.satsning på brottsförebyggande arbete.ettreformerat straff- och påföljdssystem med utvecklandet avalternativ till frihetsstraffet.en human kriminalvård medförbättrat innehåll.utökat stöd till brottsoffren.snabbare och tydligare reaktioner för ungalagöverträdare.effektivare polisiära arbetsmetoder.etträttsväsende med hög rättssäkerhet, kortahandläggningstider och välutbildad personal.Brottsförebyggande arbeteBrottsligheten är ett allvarligt samhällsproblem somfordrar en rad åtgärder på såväl kort som lång sikt.Grundläggande för möjligheterna att nedbringabrottsligheten är ett aktivt och offensivt brottsförebyggandearbete.Möjligheterna att motverka brottslighet och socialutslagning hänger nära samman med vår förmåga att byggaett samhälle som präglas av solidaritet, omtanke ochansvarstagande människor emellan. Särskilt viktigt är detatt skapa goda förhållanden för barn och ungdomar att växaupp i och finna en plats i samhället. Det är således genombreda sociala insatser och attitydpåverkan som avgörandeframsteg mot brottsligheten står att vinna. Därför är detockså med betydande oro vi socialdemokrater ser påregeringens allmänna politik. Ökande klyftor, socialutslagning och tilltagande arbetslöshet skapar en grogrundför ökande brottslighet. Nedrustningen av skolan är enannan faktor som kan få allvarliga konsekvenser.Men det är naturligtvis inte enbart genom bredasamhällspolitska insatser som brottsligheten kanförebyggas. Det är också av stor betydelse att de merdirekta brottsförebyggande insatserna utvecklas.Lokalt brottsförebyggande arbeteDen socialdemokratiska regeringen tillsatte 1991 enarbetsgrupp med uppgift att främja och utveckla detbrottsförebyggande arbetet. Som ett led i detta harBrottsförebyggande rådet (BRÅ) stött bildandet av lokalabrottsförebyggande organ på ett antal orter i landet. Syftetär att fånga upp det engagemang som finns lokalt och få tillstånd ett brett brottsförebyggande arbete. En utveckladsamverkan mellan polisen, skolan och måsteske. I de lokala brottsförebyggande organensverksamhet är det också betydelsefullt att samverkan skermed andra förvaltningar, folkrörelser och föreningar.Erfarenheten visar att det går att uppnå goda resultatmed en mer utvecklad lokal samverkan mot brottsligheten.I exempelvis har man genom sådant arbetelyckats halvera bostadsinbrotten och i utanförStockholm har man fått ner brottsligheten . Enpreliminär utvärdering av projekten med lokalabrottsförebyggande organ skall lämnas och enslutredovisning ske 1994.Socialdemokraterna anser att verksamheten är av såstor betydelse att BRÅ redan efter den preliminärautvärderingen bör ges ett generellt uppdrag att hjälpa till attbygga upp lokala brottsförebyggande organ i landetskommuner bl.a. i samverkan med föreningar ochfolkrörelser. Redan efter den preliminära utvärderingenbör det finnas tillräckliga erfarenheter för att detta skallvara möjligt. Regeringen bör i sin budgetberedning införkommande budgetår beakta detta vid behandlingen avanslagen till BRÅ.BRÅ:s forsknings- och utvecklingsarbeteBrottsförebyggande rådet har en central roll i detbrottsförebyggande arbetet. Genom forskning,utvecklingsarbete och information skall BRÅ främjabrottsförebyggande insatser. BRÅ har också en viktigfunktion när det gäller att samordna olika myndighetersarbete inom det kriminalpolitiska området. Inom BRÅbedrivs ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete avhög kvalité. Det är av stor vikt att BRÅ:s verksamhet kanbedrivas under tillfredsställande förhållanden och mederforderliga resurser. Som justitieutskottet enhälligt framhållit skulle inrättandet av professurervid BRÅ ha stor betydelse för forskningen ochrekryteringen av forskare till rådet.Regeringen har emellertid i sitt budgetförslag intebeaktat vad justitieutskottet uttalat. Istället aviserarregeringen en översyn av hela den kriminologiska ochkriminalpolitiska forskningen i landet årsforskningsproposition. En samordning förespråkas. Denaviserade översynen får, enligt socialdemokraternasuppfattning, inte leda till att BRÅ:s resurser för forskningoch utveckling utarmas. BRÅ:s ställning måste värnas.Riksdagen bör nu ta ställning för inrättandet avprofessurer vid BRÅ och ge regeringen i uppdrag attåterkomma med förslag om detta i 1993 årsforskningspolitiska motion. bör också geregeringen till känna vad som anförts om BRÅ:s resurserför forskning och utveckling.Illegala vapenI det brottsförebyggande arbetet ingår också åtgärdermed syfte att försvåra och förhindra brottsligheten. Detgäller exempelvis åtgärder för säkrare lås i bostäder ochbilar. En fråga av stor betydelse är möjligheterna attbegränsa tillgången på illegala vapen. Rikskriminalenredovisade statistik över vapenstölderna i landetsedan 1972. stals över 17 000skjutvapen, drygt 800 skarpladdade stridsvagnsminor ochmer än 500 handgranater. Av skjutvapnen har 4 000 kommittillrätta. Merparten av vapnen tillgrips i bostäder men ocksåstölder i försvarets anläggningar är vanliga och gäller dåoftast grövre skjutvapen och sprängmedel.Det har blivit allt vanligare att vapen används vid brott.Därför har också lagstiftningen skärpts i enrad avseenden. Knivförbud har införts ochvapenlagstiftningen har förändrats i riktning mot skärptkontroll av vapen och ammunition som förvaras i hemmen.Problemen är dock så allvarliga att den nyavapenlagstiftningen noga måste följas upp i syfte att utrönai vad mån den är tillräcklig för att minska förekomsten avillegala vapen.Stölderna ur militära förråd är omfattande. Militäravapen, sprängämnen och ammunition förvaras i obevakadeförråd som saknar inbrottslarm och ofta är försedda medlättforcerade dörrar. Med hänsyn till de särskilda riskersom är förknippade med dessa vapen och sprängämnenmåste skyndsamma åtgärder vidtas i syfte att förhindrastölder ur militära förråd. Också frågan om behovet aven ökad kontroll av de vapen som finns ihemvärnsorganisationen bör övervägas.Straff- och påföljdssystemetFängelsestraffetEn grundläggande tanke i modern kriminalpolitik är attminska användningen av fängelsestraff. Detta är också enav de övergripande målsättningarna med densocialdemokratiska kriminalpolitiken.Om denna inriktning har det tidigare rått stor politiskenighet. Den moderate justitieministern således i budgetprop. 1980/81 följande omfängelsestraffkommitténs arbete: ''För egen del fäster jagstora förhoppningar vid att utredningsarbetet skall ledafram till en minskad användning av de för den enskildenedbrytande och för samhället kostbara frihetsstraffen. ''Att ingen blir bättre av att berövas sin frihet genomfängelsestraff är oomtvistat. Fängelsestraffet motverkar sittsyfte genom att de dömda vid frigivningen ofta är sämreställda både ifråga om att få arbete och bostad och ommöjligheten att överhuvudtaget kunna anpassa sig till ettnormalt liv. Fängelsestraffet medverkar dessutom till att deintagna bygger upp eller förstärker en kriminell identitetoch mycket talar för att fängelsestraffet i sig leder till ökadeåterfall i brott.Det finns ingen vetenskaplig undersökning som visar atten utvidgad användning av fängelsestraffet varaktigt lett lägre brottsnivå. Denna insikt har lett till attutvecklingen internationellt nu är att minska användandetav fängelsestraff.Med hänsyn till den allmänna laglydnaden måstefängelsestraffet finnas kvar. Användningen bör dock varabegränsad till de allvarligare brotten.Fängelsestraffets avskräckande funktion ligger i att dendömde berövas friheten. Att därutöver göra straffet onödigtobehagligt eller plågsammare än vad säkerhetsskäl ochliknande kräver är skadligt och det motverkar dessutommålet att minska brottsligheten.Alternativa påföljderMed hänsyn till de nackdelar som således är förenademed fängelsestraffet måste arbetet med att utvecklaalternativa påföljder fortsätta. Arbetet bör inriktas på attfinna sådana alternativ till fängelse som är effektivare ochsom i högre utsträckning tar sikte på att reparera den skadasom vållats genom brottet och som påverkar brottslingen såatt denne inte återfaller i brott. Socialdemokraterna serdet som positivt att regeringen fullföljer densocialdemokratiska regeringens intentioner att utvidgasamhällstjänsten till att omfatta hela landet. Ocksåkontraktsvården bör ges ett bredare användningsområde.Det gäller även användningen av böter, villkorlig dom ochskyddstillsyn i förening med särskilda föreskrifter. Dettakräver en väl fungerande frivård. Övervakningsinstitutetmåste ges ett konkret brottsförebyggande innehåll.Villkorlig frigivningDet råder bred politisk enighet om atthalvtidsfrigivningen bör avskaffas och ersättas med enannan form av villkorlig frigivning. Socialdemokraternaförordar en övergång till obligatorisk frigivning efter 2/3 avden avtjänade tiden. För att inte denna reform skall leda tillgenerellt sett längre anstaltstider bör den kombineras medandra åtgärder.Utan andra åtgärder skulle nämligen ett genomförandeav 2/3-frigivning leda till ett behov av kraftigt ökat antalfängelseplatser. Det ökade behovet kan uppskattas till ca950 platser vid obligatorisk 2/3-frigivning. Om regeringensförslag med 2/3-frigivning efter särskild prövning kommeratt genomföras torde behovet av nya platser uppgå till minst1100. Investeringskostnaden för 950 nya platser kanberäknas till ca 1 500 milj.kr. och den årliga driftskostnadentill ca 340 milj.kr. Detta är enligt socialdemokraternasuppfattning inte ekonomiskt försvarbart ellerkriminalpolitiskt motiverat.Socialdemokraterna föreslår att förändringen av denvillkorliga frigivningen kombineras med en utvidgning avsamhällstjänsten till hela landet, ökad användning avkontraktsvård, tillämpning av villkorlig frigivning även vidkortare frihetsstraff samt genomförande av någon form avfrigivningspermissioner.Översyn av den straffrättsliga lagstiftningenEtt omfattande utrednings- och reformarbete harbedrivits på straffrättens område under 80-talet.Brottsbalken har i flera avseende förändrats såvälavseenden gärningsbeskrivningar som straffsatser.Specialstraffrätten har fått ökad betydelse under de senasteåren. Här skall bara erinras om trafikbrottslagen,narkotikastrafflagen och skattebrottslagen. Strafflagarnasutformning måste ständigt anpassas till nya förhållanden.Kriminalpolitiken i stort får inte kännetecknas avryckighet och kortsiktiga hänsyn. Detta är ett uttryck förvår syn på rättsäkerheten. Socialdemokraterna menaratt den samlade straffrättsliga lagstiftningen nu är mogenför översyn. I det arbetet bör strafflagarnas systematikoch förhållande till varandra övervägas. Även enskildagärningsbeskrivningar i framförallt bör sesöver. Särskilt bör prövas om specialstraffrättsliga lagar skallföras in i . Det bör ankomma på regeringen attfinna de lämpliga formerna för en sådan strafflagsöversyn.En human kriminalvårdKriminalvårdsanstalternaDe som döms till fängelsestraff är i stor utsträckningsocialt handikappade. De har som regel haft svårahemförhållanden, de är dåligt utbildade, har oftamissbruksproblem och svårigheter med arbete och bostad.Mer än hälften av dem som döms till fängelse är arbetslösa,av rattfylleristerna har betydande alkoholproblem,av de intagna är narkotikamissbrukare.Utbildning utöver folk- och grundskola är mycket ovanlig.För många av de intagna gäller att de inte ens avslutatgrundskolan. Mer än hälften har tidigarefängelseerfarenhet.Oavsett möjligheterna att inom kriminalvårdens ramkomma tillrätta med dessa problem, måste verkställighetenutformas med hänsyn till att de dömda ofta har allvarligasociala, fysiska och psykiska problem. Det är etträttfärdighetskrav att de som redan har det svårt inte ionödan utsätts för ytterligare lidande och obehag. Tvärtommåste dessa människor ges stöd och hjälp till ett normalt liv.Vid verkställigheten av fängelsestraff bör de principertillämpas som lades fast genom kriminalvårdsreformen1974. Det innebär att de intagna enligt den s.k.närhetsprincipen i största möjliga utsträckning skall avtjänasina straff på lokalanstalt i närheten av hemorten. Avsiktenär att de intagna på så sätt skall kunna upprätthållakontakter med anhöriga och få den service inför och efterfrigivningen som hemkommunens myndigheter kanerbjuda. En annan princip som låg till grund förkriminalvårdsreformen var normaliseringsprincipen. Deninnebär att kriminalvårdens klienter skall ha samma rätt tillsamhällets stöd, hjälp och service som andra medborgare.Regeringen har aviserat en översyn avkriminalvårdslagstiftningen och också i anslutning härtillifrågasatt närhetsprincipen. Socialdemokraterna menaratt de grundläggande principerna årskriminalvårdsreform alltjämt står sig och att dessa bör tjänasom vägledning för den översyn som skall göras avlagstiftningen.PermissionerEn fråga som uppmärksammats mycket i den offentligadebatten är rymningar och missbruk av permissioner. Detskedde utifrån några mycket uppmärksammade fall. Dettaföranledde den socialdemokratiska regeringen att vidta enrad åtgärder för att höja säkerheten särskilt vidspecialavdelningarna. Det bör vara en självklar princip inte skall kunna rymma från sådana avdelningar. Detkan även framöver finnas behov av att fortlöpande vidtaåtgärder för att höja säkerheten vid anstalterna.Antalet rymningar har dock totalt sett minskat kraftigtde . Under den socialdemokratiskaregeringsperioden halverades antalet rymningar. Ocksåantalet misskötta permissioner minskade. Av över 33 000permissioner missköttes inågon form. 1989 ändrades reglerna för och tillämpningenav permissionsbestämmelserna i avsikt att motverkamisskötsamhet. Den ändringen ledde till att andelenpermissioner som missbrukades minskade med 20 procent.Det är angeläget att understryka att permissioner är enmycket viktig del i arbetet med att förbereda frigivningen.En alltför sträng lagstiftning och tillämpning kan leda tillstor oro på anstalterna och ökar risken för rymningar ochannan misskötsamhet. Permissioner är nödvändiga för attge de dömda en chans att klara sig efter fängelsevistelsen.Att kunna behålla sociala kontakter utanför fängelsetsamt kunna söka arbete och bostad är mycket väsentligt föratt minska risken för återfall i brott. Någon allmänskärpning av restriktionerna vid kriminalvårdsanstalternafår därför inte ske.Vård och behandlingEtt särskilt problem är narkotikan på våra anstalter. Ensjälvklar inriktning är att göra anstalterna narkotikafria.Differentieringen är viktig för att nå detta mål. Detta kräveratt det alltid finns tillgång till platser på anstalter ochavdelningar med olika inriktning.