mot · GF02Bo302 · 1992-01-27 00:00:00 — Förändringar av infrastrukturen i SkåneAldrig förr har stått inför större planerade ochgenomgripande investeringar än just . Det handlar ommycket mer än fasta förbindelser över , även omdetta projekt dominerar.Järnvägsnätet i skall rustas upp. Västkustbananskall byggas ut till dubbelspår. En tunnel genomHallandsåsen är på väg att förverkligas. En riksbangårdplaneras för att kunna möta de krav på effektiviseringarsom godstrafiken kräver.Kontinenttrafiken växer och kräver utbyggnader för atti första hand trafiken med gods skall kunna utvecklas.Närmast i tur torde stå en utbyggnad av hamnen i dess tillfartsvägar, eftersom godsvolymen kräver detta.För bland annat en bättre kollektivtrafik behövscitytunneln i . På olika håll i skall därutöverett antal moderniseringar och effektiviseringar av såvällandsvägar som järnvägar ske. mellan ochMalmö skall elektrifieras. Ett nytt kommunalförbund, somomfattar hela är bildat. Detta förbund skalladministrera kollektivtrafiken i länet. Inom Kristianstadslän finns denna ordning . Deomfattande planerna på förbättringar av såväl spårbundenkollektiv trafik som sådan med bussar kan nu genomföraspå ett rationellare sätt.Ett omfattande planeringsproblemDessa förändringar innehåller många omfattande ochskiftande problem, som alla måste lösas eller eliminerasgenom planering. I planeringen och genomförandet ärmånga inblandade. Enbart det omfattande bro-tunnelprojektet med anslutande lands- och järnvägar gerstora konsekvenser i alla 33 kommuner. Debesvärligaste problemen med etableringen av fastaförbindelser över , de finns på land. Jämförelsevisär ''vattendelen'' enklare. står således inför enomfattande uppgift på samhällsplaneringens område.Uppgiften är komplicerad. Många är på olika sättinvolverade. I någon mening kan alla skåningar ha intressenatt bevaka. Intressena är splittrade. Den effektiva lösningeninnebär bland annat en bra koordinering av de olikadelförloppen. Den huvuduppgift som planeringen skall lösaär att skapa ett bra . Att på nuvarande stadium draslutsatsen att detta inte är en enkel uppgift, det tordeflertalet kunna göra utan några reservationer.Samhällsplaneringen med PBL och NRLPlaneringsprocessen för användningen av mark ochvatten styrs i huvudsak av (PBL) ochlagen om naturresurshushållning (NRL). Karaktären pådessa lagar är att de präglas av demokratiska inslag och attdet är kommunerna som är spelförare iplaneringsprocessen.Kretsen av sakägare är i dessa fall mycket stor. Det ärmånga som därtill kan komma att ha synpunkter på defrågor som är aktuella. De statliga intressena företräds idetta sammanhang av länsstyrelserna. De har enligt PBLoch NRL att göra en sammanvägning och redovisa desamlade statliga intressena.Projekten drivs av olika huvudmän med olikautgångspunkter och mål för arbetet. De övriga medintressen att bevaka är till antalet omfattande. De hardessutom inte sällan motstående uppfattningar i sak. Avpraktiska eller andra skäl är ibland de i och för sigsammanhållna projekten delade i olika skeden ochdelprojekt. Dessa delprojekt kan drivas som formelltsjälvständiga projekt. Sammantaget leder detta till att detär svårt att hålla en aktuell och samlad överblick.Det finns goda skäl att utgå från att det planeringssystemsom skall hantera processen kommer att utsättas för storapåfrestningar. Inte bara genom att volymen av projektunder kommer att vara onormalt hög. Många avproblemen är speciellt besvärliga och skall lösas med stödav ett underlag som ännu inte är komplett. Arbetet medöversiktsplanerna enligt PBL är i dess första omgång inteslutförd i . Av givna skäl, eftersom PBL-tiden ärrelativt färsk, saknas också erfarenheter av att arbeta medsådana komplexa planeringsproblem som det nu är frågaom.Saknaden av en komplett första omgång avöversiktsplanering skall i och för sig inte överdrivas.Mellankommunala planeringsproblem är alltid svåra attlösa. De är dock svårare att lösa så länge denna bristkvarstår. Speciellt besvärande är det att Lunds kommunännu inte har en översiktsplan enligt PBL med hänsyn tilldess geografiska läge.Planeringen enligt PBL/NRL, som i grunden är enutpräglad demokratisk process, ger även stort utrymme fördiskussioner och överläggningar. Eftersom konflikternamellan olika intressen när det gäller markanvändingen ärstora, kan det förutsättas att många av besluten kommer attöverklagas. Detta leder till betydande förlängningar avledtiderna.Ytterst kan det komma att tvinga fram kraftiga,korrigerande ingrepp i senare skeden av planeringsfasen.Den önskade koordineringen kan därmed kanske intekomma till stånd. Förändringarna, som i sig inte behövervara negativa, leder emellertid vanligen sammantaget tillförluster genom det sätt på vilka de genomföres.Överblick och omvärldskontaktMot denna bakgrund är det naturligt att söka en lösningsom innebär att problemet ''samlad överblick'' löses. Det ärklart olämpligt och hämmande att kunskapen om ''vad sompågår'' och ''vem som gör vad'' etc. inte finns samlad på ettställe. i dess helhet är mer eller mindre berört. En förhela samlad översikt av ''läget'' bör därför tas framoch hållas aktuell. Som ovan beskrivits har länsstyrelsernabland annat uppgiften att i planeringsprocessen föranvändningen av mark och vatten svara för de samladestatliga intressena. Omständigheterna i talar för attde bägge länsstyrelserna bör ha ett nära samarbeta i dennauppgift.Under de närmaste åren kommer ett stort tillskott ivolymen av arbetsuppgifter för länsstyrelserna i , somskall av utöver ordinarie verksamhet. Det ärtveksamt om dimensioneringen och fördelningen avresurserna hos länsstyrelserna är sådan, att arbetet kanbedrivas med hänsyn tagen till en allmänt godresurshushållnng på ett önskvärt och rationellt sätt.Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn avlänsstyrelserna i . Syftet skall vara att klarläggabehoven av resurser m.m. så att de på ett rationellt sätt skallkunna möta kraven på överblick och administrativ kapacitetm.m., så att de förbättringar av infrastrukturen i somnu planeras kan genomföras effektivt.I detta sammanhang bör särskilt noteras möjligheten attskapa en mellan de bägge länsstyrelserna gemensamplaneringsenhet, som i första hand skulle ha uppgiften attsvara för dessa tunga, länsövergripande planeringsfrågorsom nämnts ovan.Den översyn som vi här förordar bör komma till ståndutan tidsutdräkt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dimensioneringen ochfördelningen av resurserna m.m. hos länsstyrelserna iKristianstads och för att klara planerings-och andra administrativa uppgifter inför den föreståendeupprustningen av infrastrukturen i .