ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02T549 · 1992-01-27 00:00:00 — Flera framtidssatsningar på ur tillväxt- ochmiljösynpunkt strategiskt viktiga järnvägar är underdiskussion och planering.Under år 1991 har regeringen fattat beslut om att bidratill investeringar i flera stora järnvägsprojekt. Bland demkan nämnas utbyggnaden av järnvägssystemet i Mälardalenoch byggandet av en tunnel genom . Inomramen för de extra medel för investeringar i trafikensinfrastruktur som beslutat om pågår förnärvarande förhandlingar om utbyggnad av västkust- ochostkustbanorna.Syftet är att skapa ett stomlinjenät som ett led i att kunnaerbjuda medborgarna och näringslivet i landets olika delaren tillfredsställande, säker och miljövänligtransportförsörjning. Strategiskt lokaliseradejärnvägssträckor är därvid en viktig förutsättning.Felande länkenI det stomlinjenät som övervägs saknas en naturliglänk. Det gäller en stambanedel i sydost, en stambanedelfrån /och ned motKalmar/. Hur en sådan komplettering avstomlinjenätet bör göras för att få en heltäckandetrafikförsörjning framgår tydligt av kartan i bilaga 1.Vi föreslår att ett utrednings- och planeringsarbetestartas upp för en utbyggnad av en Stångådalsbana som vägsin i de järnvägsinvesteringar i övrigt som skallgenomföras . Den naturliga sträckningen fören sådan satsning är längs den redan befintliga järnvägenfrån ------och sedanvidare mot och . Sträckningen somvi förordar framgår av kartan i bilaga 2. En sådan satsningfinns många starka skäl för.Järnvägen finns i praktiken . SträckanLinköping--trafikeras av länstrafiken. På vissaandra sträckor bedrivs godstrafik.UtvecklingspotentialEn Stångådalsbana skulle fylla ett ur miljö-,trafiksäkerhets- och effektivitetssynpunkt viktigt behov.Samtidigt skulle den bli en viktig utvecklingspotential förnäringsliv och sysselsättning i ett regionalpolitiskt besvärligtområde. Den järnvägssträckningen frånLinköping till genomkorsar 8 kommuner därsamtliga kommuner utom ändkommunerna brottas medkända regionalpolitiska problem men rymmerbetydande tillväxtpotentialer och naturliga förutsättningarom transportförsörjningen effektiviserades. Banan passerarinte mindre än 23 tätorter som ligger direkt i anslutning tillbanan.Med en genomgående tågtrafik på en upprustad banablir kollektivtrafiken ett mer realistiskt alternativ än vadfallet är , vad gäller kortare arbets- ochskolpendling. Det blir sedan möjligt över längre avstånd.Omlandet för högskolorna i och Kalmarvidgas. Tillgängligheten till vård, service och kultur ökar.De attraktiva fritids- och turistregionerna längs banan blirlätta att nå även med kollektiv trafik. Med enStångådalsbana skapas en rad resemöjligheter som heltenkelt inte existerar i dag.En riktig Stångådalsbana skulle också förbättraförutsättningarna för de länsjärnvägar som ansluter till denaktuella banan. Det gäller persontrafiken på sträckornaOskarshamn--och --samtsmalspårstrafiken på --. Detsammagäller beträffande godstrafiken från och övriggodstrafik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en Stångådalsbana bör ingåbland de framtidssatsningar i järnvägstrafiken som planerasunder 90-talet.
mot · GF02T550 · 1992-01-27 00:00:00 — Alltsedan persontrafiken upphörde i harkommunen och dess invånare arbetat för att åter fåtåguppehåll i kommunen. Allt utan resultat trots attskälen för tåguppehåll vuxit sig starkare genomexpanderande näringsliv, ökad pendling och inte minst denökande försurningen.Under tiden har det allmänna intresset förkollektivtrafik och i första hand järnvägstrafik ökat kraftigt.Den särskilde storstadsutredaren, ochlänstrafikbolagen har kommit överens om ensamverkansplan för den regionala järnvägstrafiken, Väst-tåg. I den planen ingår även järnvägstrafik till Vårgårda.Älvsborgstrafiken arbetar nu för ett system medmatartrafik/lokaltåg från /till Vårgårdaoch vidare till och troligen via ,och . Detta skulle vara ett sätt att klaramatningen till intercity- och snabbtågen i och tillövriga snabbtåg i som befolkningenutmed järnvägen skulle få betydligt lättare att ordna sinaarbetsresor på ett effektivt och miljövänligt sätt.Detta tillsammans med en angelägen upprustning avHerrljungabanan skulle kraftigt förbättrakommunikationerna i en stor del av län.För del skulle detta innebära ett stort lyft.Fungerande järnvägskommunikationer har en avgörandebetydelse för näringslivet och för människors vilja attbosätta sig i kommunen.Den här modellen med kombinerad matar- ochlokaltrafik förutsätter självklart att SJ och tar sindel av kostnaderna. De bör ha ett stort intresse av attanvända sin egen järnväg och sin materiel för att mata sinaegna tåg och på det sättet få fler passagerare. Enligt vårmening bör ytterligare medel av infrastruktursatsningarnaavsättas till den regionala pendeltågstrafiken med dettaprojekt som en prioriterad del. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om matar/pendeltågssystem tillVårgårda m.fl. orter.
mot · GF02T552 · 1992-01-27 00:00:00 — Arbetslösheten är nu mycket hög i . Den väntasstiga ytterligare. En bransch som är särskilt drabbad avlågkonjunktur och minskad efterfrågan är byggbranschen.Många byggjobbare går utan arbete och ett stort antalvarsel ligger om ytterligare friställningar. Det är en dysterbild för den bransch som för endast varöverhettad.Med minskad efterfrågan på byggnation följer ocksåsjunkande byggpriser. På har drastiskaprisändringar skett. har byggnadsprisernasjunkit och faller priserna ännusnabbare. De anbud som lämnas ligger under.Hela byggmarknaden är skakad i och ett stortbehov av nya byggprojekt föreligger. Regeringen ärmedveten om detta och försöker utnyttja och hjälpa uppsituationen genom att tidigarelägga bygginvesteringar förc:a 1,5 miljarder kronor.Det är bra, men det finns i vårt land behov av mycketstora och kostnadskrävande satsningar på infrastrukturen,som borde startas omgående. Regeringen syftar till attanvända medel från utförsäljningen av statliga företag tillinvesteringar i vägar och järnvägar m.m. Det besvärliga äratt priserna inte medger någon snabb avyttring av destatliga företagen och det försenarinfrastruktursatsningarna som behövs nu.Lösningen borde kunna vara en tillfällig upplåning. Deangelägna byggprojekten, som har väntat , kannu utföras till lägsta tänkbara pris. Därtill minskarkostnader för arbetslöshet om större byggnadsarbeten gårigång nu.Ett sådant angeläget byggprojekt, som har väntat påprioritet, är Svealandsbanan.Efter all diskussion om behovet av den järnvägssträckanutgår jag ifrån att argumentering är överflödig. Jag villendast peka på att är den största stad i Sverigesom saknar persontrafik på järnväg och de studier somgjorts om visar att en utbyggnad av defelande länkarna, --och --, kan ge betydande vinster för samhället.Det borde med denna utgångspunkt vara en ekonomisktfördelaktig lösning att göra en upplåning för att omgåendeprojektera . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om igångsättande avprojektering av .
mot · GF02T553 · 1992-01-27 00:00:00 — Kommunikationer hör till samhällets viktigasteinfrastruktur. Snabba, effektiva och säkrakommunikationer spelar en allt mer avgörande roll förutvecklingen i alla delar av landet. Inte enbartföretagsekonomiska aspekter skall vägas in i betydelsen avgoda kommunikationer, utan även de samhällsekonomiskaaspekterna liksom naturligtvis miljövinsterna.Trafikvolymen har ökat mycket kraftigare under hela1980-talet än vad prognoserna visade. Det är framföralltbilismen som ökat medan järnvägstrafik och kollektivtrafikhar minskat sina andelar.För att klara trafikvolymen och avmiljöhänsyn anser vi att mer trafik måste föras över påjärnväg. Det är då viktigt att göra trafiken mer attraktiv änden är . Människor ställer allt högre krav påbekvämlighet och accepterar inte stora tidsförluster.Effektiva järnvägsförbindelser behövs i allra högsta gradi inland. Det är naturligtvis viktigt att få trafiken attfungera längs kusten, men för att få en komplett trafikföringbehövs ökade insatser för inlandet. Vi anser att ett snabbtåglängs stambanan är ett välgrundat krav. är restidenmellan och , vilket äralltför för att vara acceptabelt.Ambitionen måste vara att avkorta restiden mellanStockholm och . Enligt uppgift är det fullt möjligtatt förkorta restiden . Investeringskostnadernaför att detta skall bli möjligt uppges röra sig omjämförelsevis rimliga summor.Olika utredningar visar att antalet resande står i direktproportion till hur täta förbindelser man har. För att ökaresandefrekvenserna och för att styra resandet tilljärnvägen måste det satsas på tätare tågförbindelser.Turtätare och tursäkrare tågförbindelser måste till för attöka resandefrekvensen och därmed också skapalönsamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av atttidigarelägga investeringar på norra stambanan.
mot · GF02T603 · 1992-01-27 00:00:00 — Ordningsbot för förseelser till sjöss För mindre förseelser, hastighetsöverträdelser, defektalanternor och liknande utdöms dagsböter. För motsvarandetrafikförseelser på vägar utfärdas ordningsbot.Möjlighet att utfärda ordningsbot för smärre förseelsertill sjöss skulle underlätta arbete medövervakning av fritidsbåtar.Eftersom möjligheten till vanlig rättslig prövning underalla förhållanden kvarstår så skapas ingen rättsosäkerhetgenom ett ordningsbotsförfarande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar införa ordningsbot för smärreförseelser till sjöss.
mot · GF02T604 · 1992-01-27 00:00:00 — kommer med all sannolikhet att inom en näraframtid få ökad betydelse som transportled. Redan i daganlöps olika Östersjöhamnar av ett stort antal fartyg. Menden senaste tidens händelseutveckling torde innebära attytterligare handel och andra transporter med fartygkommer att öka till hamnarna i det forna Sovjetunionen.Det är viktigt att de transporter som sker på skerpå säkrast möjliga sätt så att effekterna vid eventuellaolyckor blir minsta möjliga.Årligen transporteras stora mängder olja, kemikalieroch annat miljöfarligt gods på . är urmånga synpunkter ett svårnavigerat innanhav och södraÖstersjön är den del av området som har den intensivastetrafiken. Detta gör att riskerna för kollision och andraolyckor är uppenbara. Om en olycka skulle inträffa medutsläpp av miljöfarliga varor, olja etc. som följd, är riskenuppenbar att och dess känsliga ekologiska systemskulle drabbas mycket hårt.Kommittén för undersökning av allvarliga olyckor, KN1981:02, har i sitt betänkande föreslagit att befälhavaren påoljetankfartyg på minst 20 000 tons dödvikt skall tillställa sjöfartsinspektionen vissinformation innan de anlöper svensk hamn. Informationenskulle bestå i kopia på fartygets certifikat, uppgifter omlasten, färdplan samt beräknad ankomsttid. Detta är en bitpå vägen men motsvarande föreskrifter borde också gällaalla fartyg oavsett storlek om de har last av olja, kemikaliereller annat miljöfarligt gods. Dessutom borde ett regelverkutformas så att det gäller samtliga fartyg som anlöperÖstersjön eller lämnar Östersjöhamn. Denna informationborde lämnas till en för gemensamtrafikcentral så att god kunskap finns om trafiken ochlasterna men också för att kunna få ett snabbt ochgemensamt agerande av räddningsinsatser så att rättresurser direkt kommer på plats. Detta borde således varaen internationell överenskommelse mellanÖstersjöstaterna med syfte att få ett snabbt och effektivtagerande för att förhindra eventuella miljökatastrofer.Ett sådant system kan inte anses som orealistiskt utanborde ligga i alla strävanden för att tryggaÖstersjöns miljö. finns det ett omfattandesamarbete för att värna . Regeringen bör därför fåriksdagens uppdrag att med all kraft verka för de i motionenframförda förslagen i förhandlingar som på olika nivåerbedrivs i syfte att gemensamt ta ansvar för och räddaÖstersjöns miljö. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett svenskt agerandei internationella sammanhang och organ för säkrare trafikpå .
mot · GF02T605 · 1992-01-27 00:00:00 — Färjetrafiken mellan , och Färjetrafiken till och från frånÖland och måste återupptas.De möjligheter som fanns dåVisby trafikerades med kombinerad passagerar-och bilfärja saknas . Sommarresandet till och frånGotland var då möjligt från fyra hamnar (,, och Grankullavik). Det gavmöjlighet till valfrihet och tillgänglighet. Spontanresandetfrån och hade möjlighet att utvecklas.Sommaren 1988 fanns kvar som ''tredje-hamn''-alternativ, trafikerad med havskatamaranen tre somrar har ingen färjetrafik till och frånGotland bedrivits från Grankullavik och . Medbyte av rederi försvann denna färjetrafik.Behovet av färjeförbindelse är avutomordentligt stor betydelse såväl för och Västerviksom för hela län. Turismen är en viktig näringsgrenpå -- den viktigaste näst jordbruket. Den behöverstimuleras och vidareutvecklas.En färjeförbindelse till är ett uppenbart tillskotttill turistutbudet. och kommuner haren mycket omfattande turistverksamhet och har undersenare tid investerat väsentligt för ytterligare ökningar.Öland totalt och har tillsammans 1,6 miljgästnätter per säsong, exklusive privat uthyrning (1,2milj och 400.000). På norra vistas tidvisunder turistsäsongen 200.000 turister. Det finns alltså enmycket stor ''marknad'' som skulle kunna erbjudas att åkanärmaste väg till -- en resa frånGrankullavik. Linjen --är med bredmarginal (och än linjenOskarshamn--) det kortaste avståndet mellanfastlandet och Visby.Det rederi -- och -- som förnärvarande har hand om trafiken mellan ochfastlandet har inte velat upprätthålla sommartrafikenmellan och och mellan ochVästervik, trots att det i avtalet torde finnas inskrivet attkompletterande sommartrafik ska förekomma.Konkurrens ska eftersträvas, där förutsättningar finns.Vi anser att är ett trafikområde där konkurrensom färjetrafik är lämplig. Det är fel att genompolitiska beslut utestänga trafikföretag som vill trafikeraområdet och som inte ens gör anspråk på statligt stöd.Med anledning härav anser vi att avtalet mellan statenoch rederiet och ska omförhandlas ochkoncessionen brytas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående färjetrafik mellan Gotlandoch och mellan och .
mot · GF02T606 · 1992-01-27 00:00:00 — innehåller ett förslag om attbåtregistret skall avvecklas. Registret infördes ochbestämmelserna om fritidsbåtsregistret finns i lagen(1987:773). Enligt lagen skall varje svensk båt som inte gåri yrkesmässig trafik registreras om:1. Båten drivs med segel eller motor och skrovet har enstörsta längd av minst fem meter.2. Båten drivs med en motor vars propelleraxeleffekteller motsvarande överstiger tio kilowatt eller med fleramotorer vilkas sammanlagda effekt överstiger nämnda tal.Syftet med registret är att få bättre kontroll av ordningoch säkerhet till sjöss och att bättre planera trafiken medfritidsbåtar. Dessutom kan registret användas vid planeringav turism, fritid och naturvård. Den tid som förflutit sedanregistret infördes har visat att registret har en funktion somär viktig bl.a. vid sjöolyckor och sökandet efter försvunnabåtar.Vi vet också att båtstölder, olyckor till sjöss,hastighetsöverträdelser ökar. Om registret försvinnerminskar också möjligheterna till hjälp för drabbadebåtägare.Myndigheterna som är berörda av registret är positivatill registret. Sjöpolisen menar att stulna båtar enbart kanspåras genom någon form av register.Att mot denna bakgrund avveckla registret anser vimycket olyckligt. Vi menar att i stället utveckla registret ochgöra det bärkraftigt så att det kan bära sina egna kostnaderär rätta vägen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag att avvecklafritidsbåtsregistret,2. att beslutar att avgiften per registreradfritidsbåt höjs till .
mot · GF02T608 · 1992-01-27 00:00:00 — Sommartrafik mellan , och finns ingen färjetrafik mellan Västervikoch . För passagerare från hela området ------är det en storefterfrågan på denna färjelinje, som utgör den kortaste --och därmed den billigaste och miljömässigt mesttilltalande -- vägen till Gotland.Västervik är en mycket intensiv turistort sommartid.Lysingsbadet i var en av de få turistanläggningari som ökade sitt besökstal . Ioch med satsningen på värld i Vimmerbyhar antalet turister i hela norra län ytterligare ökat.Många efterfrågar möjligheten att kunna kombineravistelsen i --med en resa tillGotland från Västervik.Det borde därför vara naturligt att en färja sätts in isommartrafik på linjen --inom nuvarandekoncession.Turisttrafik Grankullavik--bör däremot öppnasför ett rederi utanför koncessionen. Det lär finnasintressenter som gärna skulle vilja trafikera denna linjeunder . De blir då mest fråga om endagsresormellan öarna -- en trafik som inte konkurrerar med deordinarie linjerna. Även andra hamnar på ochGotland kan givetvis diskuteras.För turismen på norra är det en stor nackdel attinte kunna erbjuda svenska och utländska turister enbåtförbindelse med det närbelägna . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sommartrafik till frånVästervik och .
mot · GF02T609 · 1992-01-27 00:00:00 — Bestämda farleder för tanktonnage och är ett av världens mesttrafikerade havsområden. 70 000 fartygspassagerare befarområdet , vilket motsvarar ett fartyg . del av det som transporteras är petroleumprodukteroch kemikalier till industrier och raffinaderier påvästkusten. Den alldeles övervägande delen av sjöfarten iregionen har seriösa rederier som ägare. Tyvärr gällerdenna iakttagelse inte över hela linjen. De storaoljepåslagen utefter är väl kända.Oljeutsläppet kostade de svenska skattebetalarna 100mkr. Det fartyg man då trodde var skyldig till utsläppet harinte kunnat fällas i brist på hållbara bevis.Utöver de stora oljepåslagen förekommer mindre, sominte väcker så stor uppmärksamhet, men som visar attframförallt tankfartyg passar på att göra sig av medsmutsprodukter ute i och Skagerrak.Svårigheterna att identifiera syndarna är stora, bl aberoende på att man inte behöver följa några särskildafarleder för oljefraktare ute till havs. Fanns bestämdafarleder och vissa givna positioner, som fartygen fickrapportera från, skulle ingen våga släppa ut olja.Problemet kan inte lösas på annat sätt än attstrandstaterna, i detta fall , och ,proklamerar och som innanhav.Därmed får regeringarna möjlighet att utfärdarestriktioner, i detta fall att fartyg med farligt gods skallfölja bestämda farleder. Frihetsingreppet måste motiverasmed omsorg om den miljön. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppgift att klargöra förutsättningarna för att isamverkan med berörda stater proklamera ochKattegatt som innanhav,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om givna farleder för tanktonnage.
mot · GF02T610 · 1992-01-27 00:00:00 — Många fartyg trafikerar farvattnen runt Sverigeskuster. Dessa utgör ett miljövänligt transportmedel och börpå så sätt utvecklas allt mer i framtiden.Hur säkert och miljövänligt ett transportmedel än är kandock olyckor inträffa. Transporter av farligt godsförekommer i ett stort antal. Stora oljemängder fraktas in iSkagerrak och . Det är viktigt att dessaoch andra miljöfarliga laster transporteras under så säkrabetingelser som möjligt.År 1987 drabbades av ett stort oljeutsläpp.Fortfarande vet ingen vilket fartyg oljan kom ifrån.Saneringen av stränder tog och kostademycket pengar. Om det hade funnits etttrafikupplysningssystem skulle troligen ansvarsfrågankunnat lösas. Vi skulle kanske helt kunna slippa dessaanonyma oljeutsläpp med långa utredningarför att söka fastställa vem som bär skulden till utsläppet.För att öka tryggheten och beredskapen motoljekatastrofer och andra miljöfarliga utsläpp borde någonform av anmälningsplikt för fartyg införas. Fartygets last,storlek och destination skulle meddelas ,som är den myndighet som svarar för övervakning,miljöskydd och säkerhet till sjöss.Genom internationella överenskommelser skullekustbevakningens radaruppföljning kunna kopplas ihopmed omkringliggande länder. Detta system skulle kraftigtöka säkerheten kring sjötransporterna i och minskariskerna för oväntade miljöfarliga utsläpp. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett trafikupplysningssystem förSkagerrak, och .
mot · GF02T611 · 1992-01-27 00:00:00 — har i en särskild promemoria tillregeringen redovisat en utvärdering av fritidsbåtsregistret.Vid nuvarande låga registeravgift på /år täcks intekostnaderna för driften som beräknas uppgå till 9,4miljoner kronor. Verket föreslår mot denna bakgrund attårsavgiften höjs till . I budgetpropositionen aviseras nuförslaget att registret ska avvecklas.En lång rad myndigheter, försäkringsbolag ochkommuner är positiva till registret och även mångabåtägare. Sjöpolisen och försäkringsbolagen tycker det ärbra att stulna båtar lättare kan hittas med hjälp av registret.Fartsyndare och kriminella har lättare kunnat gripas.Riksskatteverket har också upptäckt ett antal lyxbåtar somsmugglats in i landet.Regeringen har opportunistiskt fallit undan förgrundlösa kampanjer mot registret där argument sommyndighetsövergrepp, integritetsbrott ochöverbyråkratisering använts utan saklig grund.Med avvecklingen av båtregistret kommer regeringen isjälva verket att underlätta för vissa typer av brottslighet.Ändamålet med båtregistret är att ge underlag förkontroll av ordning och säkerhet till sjöss och som underlagför planering av turism, friluftsliv och naturvård.Båtregistret kan också ha betydelse för utredningar om bl.a.skattebrott.Det tillhör ett civiliserat samhälle att ha spelregler ävenför användning av fritidsbåtar och ett register underlättartillämpningen av sådana spelregler.Förutsättningen för registrets fortbestånd är att avgiftenär så pass stor att det bär sina egna kostnader och kan lämnaett litet bidrag till sjösäkerhetsfrämjande åtgärder.Därför måste det aviserade förslaget att lägga nedfritidsbåtsregistret avvisas.Vi föreslår vidare att regeringen höjer avgiften per båttill eller högre för att få båtregistretsjälvfinansierat och möjlighet till ett litet överskott. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det aviserade förslaget attavveckla fritidsbåtsregistret,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den årliga båtavgiften.