mot · GF02Jo415 · 1992-01-27 00:00:00 — Fisket har spelat en betydelsefull roll förkustregionerna. Så också vid den svenska kusten.Betydande investeringar har gjorts från såväl samhälletssom från de enskilda fiskarnas sida för att utveckla och genäringen styrka och konkurrenskraft.Östersjön har kommit att spela enalltmer betydande roll för det svenska fisket. Indelningenav fiskevattnen i nationella zoner har inneburit att av den totala svenska fiskezonen återfinns iÖstersjön. I detta innanhav tas också av den svenska matfisken. Av denna fångst tas ochlandas den absoluta merparten i den södra delen avÖstersjön. har som nation då givetvis all anledningatt väl vårda och förvalta miljö och fiskbestånd.Helt nyligen har startat verksamhet vid det sk Östersjölaboratoriet i och den verksamhetsom nu bedrivs där kommer att vara till stor nytta förutvecklingen inom såväl det svenska östersjöfisket som förövervakningen av miljö.Sedan många år tillbaka har torskfisket i södra den ekonomiskt lönsamma grunden för svensktfiske. minskar tillgången på torsk iÖstersjön kraftigt. Den främsta orsaken till detta ärutebliven eller starkt minskad reproduktion i Östersjönstorskbestånd p g a minskad salthalt. En annan bidragandeorsak är troligen också ett ökat fisketryck. För närvarandereproducerar torsken sig endast i Bornholmsdjupet.Tidigare skedde reproduktion också i och iDanzigerbukten. Denna minskning har gjort att dettotala torskfisket i , liksom det svenska, kommeratt minska drastiskt under den kommande perioden.Ytterligare hot mot torskreproduktionen kan också ses iplanerna på byggandet av en . Olikainformationer ger här vid handen att ett sådant byggeytterligare allvarligt kan komma att minska utbytet avvatten i med åtföljande effekter av ett ännu lägreutbyte av saltrikt syresatt vatten. Torskens framtid iÖstersjön är således starkt hotad, i synnerhet som manhärtill lägger det faktum att är den ytterstagränsen vad gäller torskens naturliga utbredningsområde.För vidkommande betyder detta att den kvotsom tillåts tas upp kommer att bli ca 20 000 ton.Detta är en halvering jämfört med . Denna drastiskaminskning av torskkvoten kommer att medföra allvarligaproblem för den svenska fiskerinäringen. Åtskilligt tyder påatt denna kvot kommer att vara uppfiskad långt innan 1992års slut, vilket medför medtorskfiskeförbud. Detta skall också ses i samband med destora avsättningsproblem som finns vad gäller densill/strömming som också fiskas i . Vad gällerpriset på sill/strömming är detta så lågt att någonegentlig lönsamhet i detta fiske knappast kan sägas existera.Slutsatsen blir då helt naturligt att ett utökat fiske eftersill/strömming inte kan kompensera ett minskat torskfiske.Det är givetvis av största vikt att olika åtgärder vidtas föratt möta dessa problem både på kort och på lång sikt. Etttänkbart sätt att söka trygga torskens reproduktion är attaktuella lekplatser fredas från fiske . Dennafråga rör inte ensidigt utan är en fråga som beröralla Östersjöstater och som fordrar en internationellöverenskommelse. Likaså bör effekterna av en sådanåtgärd också noga ses över. Regeringen bör i internationellasammanhang ta upp denna fråga för att få den ytterligarebelyst och utvärderad. Därefter bör regeringen återkommatill med ett eventuellt förslag som kan innebärafredning/skydd av ovan angivet slag. Detta bör gesregeringen till känna.Under en följd av år har vi kunnat konstatera attmiljöföroreningarna i haven har blivit allt allvarligare.Detta gäller både och Östersjön.Föroreningarna har medfört att vissa delar av dessa hav saknar fisk och detta innebär stora förluster för detsvenska fisket. Det är enligt vår uppfattning angeläget attmöjligheterna för ett ekonomiskt skydd undersöks som gerekonomiskt skydd för dem som lider allvarlig skada avdenna miljöförstöring. Sådana ersättningar har utgått isamband med Tjernobyl-katastrofen. Då utgickkompensation till ''de grupper vilkas försörjningssituationlidit direkt skada genom det radioaktiva nedfallet''. I likhetmed detta bör ersättning kunna utgå till personer ochföretag som drabbas av allvarliga ekonomiska förluster isamband med miljöförorening av haven. Vi har i tidigaremotioner föreslagit sådan form av ersättning. Vi förväntaross att regeringen återkommer med förslag i denna fråga.Det allvarliga läget inom fiskerinäringen innebär attmånga fiskeriföretag har eller riskerar att få ekonomiskaproblem. Särskilt allvarligt är läget för flera av de störreföretagen som gjort betydande investeringar under desenaste åren. Staten har bl.a. genom fiskerilån ochlånegarantier möjliggjort en nödvändig modernisering ochupprustning av fiskeflottan. Dessa fiskerilån löper på20 år. Denna tid är i kortaste laget både med beaktande avdagens situation och med beaktande av att dessainvesteringars livslängd oftast överstiger denna aktuellaamorteringstid. Denna amorteringstid bör enligt vårmening förlängas till förslagsvis . Detta bör gesregeringen till känna.I detta sammanhang kan det också vara lämpligt attutreda möjligheterna att ge etttillfälligt räntestöd till vissa fiskeriföretag. Detta böromgående ske och vi förväntar oss att regeringenåterkommer till med förslag i frågan.Som tidigare i motionen anförts finns det storaavsättningsproblem vad gäller den sill/strömming som fiskasi . Trots att sill/strömming är ett bra livsmedel ärkonsumtionen förhållandevis låg i . Viss export gårdock från till . Där utgör sillen/strömmingenett viktigt livsmedel med god efterfrågan. Den akutalivsmedelsbristen i det forna aktualiserarfrågan om inte svenskfångad sill/strömming skulle kunnaanvändas som ett direkt livsmedelsbistånd till detta område.Den skulle då kunna utgöra en viktig del i försöken att klaralivsmedelsbristen. Detta skulle kunna lösas om delar av demedel som har avsatts till bistånd för de östeuropeiskaländerna reserverades för detta ändamål och ett snabbt ocheffektivt uppbyggande av viss distribution kom till stånd.Livsmedelsläget är akut och den svenskfångade fiskenskulle vara till stor nytta. Vi anser att regeringen skyndsamtbör ta initiativ i denna fråga.För att motverka problemen med olika fiskartersreproduktion så har försök gjorts med odling och utsättningav bl.a. torsk. Detta är en väg att gå för att ökamöjligheterna till en livskraftig fiskstam. Lyckade försök avdetta slag har gjorts i . Ytterligare insatser pådetta område bör också göras i och då i synnerhetinom . Detta kan gälla torsk, ål ochpiggvar. Detta arbete kan bl.a. bedrivas vid det nyaÖstersjölaboratoriet. Detta bör ges regeringen till känna.En yrkesfiskare tillbringar en stor del av året på havet.Detta medför att han har svårt eller saknar möjlighet attfullt ut ta del av den samhällsservice och förmåner som hanliksom andra medborgare betalar till via sin skatt och andraavgifter. Detta faktum har observerats i andra länder. INorge har det norska beslutat om ett särskiltavdrag för yrkesfisket. Enligt uppgift uppgår detta avdrag till av fiskeriinkomsten med ett tak på . Detta system borde också vara rimligt iSverige för att stimulera och underlätta fiskarnas arbete ochekonomiska situation. Vi förutsätter att regeringenåterkommer i denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd av torskreproduktionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till katastrofskydd förfiskerinäringen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler för återbetalning avstatliga fiskerilån,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillfälligt räntestöd,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskfångad fisk somlivsmedelsbistånd till f.d. ,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser vad gäller utsättning ochodling av vissa fiskarter.