mot · GF02U202 · 1992-01-27 00:00:00 — Vi finner att stora riskerföreligger att detta inte står i överensstämmelse med deprinciper om långsiktighet och effektivitet som ocksåutvecklas i propositionen. som behovet avansvarstagande och rätt fördelade roller ibiståndshanteringen med rätta inskärps, ökar de mångaspeciella krav som följer av bistånd under särskilda anslag.Landramarnas storlek blir allt mindre rättvisande förhelhetsbilden av samarbete med ett mottagarland.Samarbetet genom de stora sakanslagen har vuxit snabbt.Det är dessutom betydligt mindre genomskådligt förriksdagen, som då också får svårigheter att utöva sittinflytande. Detta har påtalats av riksdagensrevisorer.Frågorna är av stor betydelse för samarbetet med defattigaste afrikanska länderna. Det är också här de störstanedskärningarna görs. Vi finner detta principiellt olyckligt.Det skapar oro över regeringens intentioner med biståndettill Afrika.Vi begär därför av regeringen att en översyn görs avdessa frågor. Översynen bör behandlalandprogrammeringens och sakanslagens respektive roller,liksom hur bättre kan få insyn och utöva sittinflytande över biståndets utformning, somregeringen tillförsäkras god flexibilitet. Förutsättningarnamåste säkras för ett långsiktigt och effektivt bistånd till defattigaste länderna. Översynen bör äga rum medparlamentariskt deltagande.Socialdemokraterna genomförde under sittregeringsinnehav en mycket lång rad utredningar, vilka allaredovisats i . De har behandlat olika delar avbiståndet och bidragit till betydande reformer av biståndetunder . I den utredning om biståndetseffektivitet som presenterades 1990 föreslogs inrättandet avett separat utvärderingssekretariat. Efter förslag från densocialdemokratiska regeringen uttalade sig riksdagenpositivt om ett sekretariat för utvecklingspolitiskautredningar. Regeringen återkommer med förslag attutvärderingssekretariatet inrättas som kommitté inomutrikesdepartementet. Vi vill nu inskärpa att denorganisationsform som väljs måste garantera sekretariateten från departementet självständig ställning. Frågan omparlamentariskt deltagande bör prövas.6. BudgetförslagetDet är bra att enprocentmålet för biståndsanslaget harupprätthållits. Det innebär att har fått geefter.Vi finner det bra att Östeuropasamarbetet finansierasutanför biståndet. Socialdemokraterna valde att finansieradet Östeuropaprogram som presenterades frånbiståndsanslaget. Det skedde mitt under den pågåenderevolutionen i då en lösning i ett ansträngtbudgetläge behövde finnas. Vi deklarerade då att detta varen tillfällig lösning som inte skulle hålla när de betydligtstörre resurserna skulle behövas i samarbetet medÖsteuropa.Innevarande budgetårs biståndsfinansiering av vissaasylkostnader som av definieras som biståndkritiserades av delar av dåvarande oppositionen. Trotsdenna kritik fortsätter nu den borgerliga regeringen attfinansiera asylkostnader över biståndsbudgeten. Denändring som föreslås är en minskning i en takt som kräver20 år för att gå till noll.Vi accepterar den totala biståndsramen om 14.460 milj.kr. och är överens om den övergripande fördelningen avanslagen för multilateralt och bilateralt bistånd samt andrabiståndsprogram.När det gäller det multilaterala biståndet finnersocialdemokraterna att den utredning som gjorts av detmultilaterala biståndet ger en synnerligen god grund för detfortsatta arbetet med denna så viktiga del av det samladebiståndet. I socialdemokraternas motion ''En värld --gemensamt ansvar'' framhålls behovet av att förstärka FNsarbete på det ekonomiska och sociala området, samtbehovet av en bättre definierad arbetsfördelning mellanFN-organ och fr.a. . Utredningens slutsatserbör nu avspeglas i regeringens hantering av det svenskamultilaterala samarbetet.Ett område av största betydelse för det multilateralasamarbetet är den förvärrade flyktingsituationen i världen.Sverige har särskilt aktivt bidragit bättre internationell samordning och ett bättreinternationellt humanitärt bistånd.Vi föreslår en ökning av bidrag till FNsflyktingkommissarie med 40 milj. kr., 20 milj.kr. mer än regeringen föreslår, till sammanlagt 255 milj. kr.Vi föreslår också en ökning av bidrag tillUNRWA, FNs hjälporganisation förPalestinaflyktingar med 20 milj. kr., 14 milj. kr. mer änregeringen, till totalt 160 milj. kr. En motsvarandereducering om sammanlagt 34 milj. kr. förutses kunna göraspå anslagsposten Övriga insatser.Behovet av flyktingbistånd har ökat. Nyaflyktingströmmar har uppstått. Den redan fruktansvärdasituationen på , särskilt i , harförvärrats. Situationen för kurderna är fortsatt mycket svår.Utökade insatser krävs också på andra håll, t.ex. iAfghanistan, , och förpalestinierna. Det är en viss tröst att några av de nyainsatsbehoven gäller återvändande flyktingar, som falletkan bli nu i t.ex. . Flykting- ochimmigrationsfrågor behandlas i särskild motion. I särskildmotion behandlas också situationen på ochGaza.Regeringen föreslår en betydande ökning avdemokratianslaget. Vi instämmer i denna ökning.Det starka engagemang för demokratin som fått fäste påmånga olika håll i u-världen, inte minst i , behöverett ordentligt stöd. En demokratisk samhällsutveckling är,som fastslagits i motionens inledande avsnitt, en avgörandebeståndsdel av de fattigas rätt. Vi vill betona att insatser fördemokrati inte får vara begränsade till det särskildaanslaget. Demokratins olika aspekter måste prägla såvälhelheten som många enskilda delar av annat bistånd. Dettagäller i synnerhet det långsiktiga bistånd som landramarnautgör.I sin utläggning om demokratianslagets användninguttrycker regeringen sin avsikt att göra en snabb översynöver möjligheterna att utveckla biståndssamarbete viastiftelser och liknande organ knutna till politiska partier. Vivill varna för ett partipolitiskt färgat bistånd. Dekomplikationer som ett av en utländsk stat finansierat stödtill enskilda partier i samarbetsländer kan innebära, ävenom stiftelser eller andra organisationer utgör ett mellanled,är så stora att nackdelarna med denna form av stöd mycketväl kan överväga fördelarna.Det kvinnoinriktade biståndet har, sominledningsvis redovisats, en grundläggande betydelsefull förett fattigdomsorienterat bistånd. Det är av synnerligbetydelse att kvinnobiståndet utvecklas, både som enaspekt av biståndet i sin helhet och som särskilda insatser.Som redogjorts för i tidigare avsnitt finner vi regeringensbilaterala anslagsprioriteringar oroande. Det synes som omregeringen nedprioriterar det långsiktiga samarbetetmed de afrikanska länderna. som betydandeneddragningar i landramarna görs hänvisas emellertid ocksåtill ändrade anslagskonstruktioner och, åtminstone delviskompenserande, ökningar på andra anslag, t.ex. särskiltstöd till ekonomiska reformprogram, katastrofbistånd,näringslivsbistånd, demokratibistånd, folkrörelsebistånd,särskilda program m.m. Den verkliga prioritering somregeringen gör kan inte utläsas. Vi begär i denna motion en översyn av dessafrågor.Socialdemokraterna fäster stor vikt vid det långsiktigasamarbetet med de afrikanska mottagarländerna.Samarbetet har koncentrerat sig påatt stödja de ekonomiska reformprogrammen i syfte attbekämpa fattigdomen. Riktlinjerna för detta samarbetefastslogs av 1989 och innebar en betydandeaktivering av svenskt samarbete. På multilateral grund harvi gett ett stöd till det djupgående reformarbete som nugenomförs, i de flesta länder sedan mitten av 1980-talet.Både ekonomiskt och politiskt har detta visat sig vara enframsgångsrik samarbetsstrategi. Den får inte överges.Dessa framsteg återspeglas emellertid inte i regeringensförslag till storlek på landramarna. Vi föreslår en ökning avlandramarna i förhållande tiill regeringens förslag för femafrikanska länder: , , ,och . Dessutom förutsätter vi ett utökatbistånd för fortsatta förändringar i och södraAfrika.Moçambique och har under en följd avår genomfört betydande samhällsreformer i en riktning somvi bör bejaka. Det gäller både politiska och ekonomiskareformer. Vi finner därför inte regeringens förslag tillminskningar på och konsekventmed de kriterier för prioriteringar som man uttalat.Biståndet gör stor nytta i länderna. Regeringen säger sigkompensera viss del av neddragningen på båda dessa ländermed utökade insatser under andra anslagsposter. Underdenna förutsättning kan vi acceptera en viss omfördelningmellan anslagsposterna. Vi föreslår dock en höjning jämförtmed regeringens förslag med 30 milj. kr. för respektiveland, vilket för skulle innebära en landramom 425 milj. kr. och för en ram om 560 milj. kr.Vidare anser vi, i likhet med SIDA, att det hårt prövadeUganda har gjort betydande framsteg för att ta sig urden tidigare så svåra situationen. Vi föreslår en ökning avlandramen med 5 milj. kr. till 115 milj. kr.Vidare anser vi att och Namibiai ljuset av utvecklingen i dessa båda länder bör få en höjningav landramen med 5 milj. kr. vardera till 225 resp. 115 milj.kr.Det framgår inte av regeringens budgetpropositionvilken prioritet man fäster vid utvecklingen iSydafrika och södra . Vi finner detanmärkningsvärt. Vi förutsätter att underdemokratianslaget insatser görs till en nivå minstmotsvarande innevarande års, ca 325 milj. kr.Utvecklingen i är i många avseendenproblematisk. I , en regional stormakt, leverfler djupt fattiga än i hela . Det är angeläget attbekämpa denna fattigdom och ha ett utvecklat samarbetemed . På grund av en mycket stor reservation (109milj. jämfört med en ram om 400 milj. bör docklandramen inte höjas, som regeringen föreslår.Industribiståndet föreslås av regeringen flyttas till annananslagspost. Vi föreslår därför att landramen minskas medungefär motsvarande belopp, ca 10 milj. kr. Landramenskulle således komma att uppgå till 390 milj. kr.Många bra insatser görs i , mensamarbetet har ändå visat sig trögt. En utbredd korruptioni landet försvårar den miljö biståndet har att verka i.Reservationen är stor, 91 milj. kr. jämfört med nuvaranderam om 145 milj. kr. Vi föreslår en minskning med 25 milj.kr. till 120 milj. kr. Regeringen har föreslagit en minskningmed 5 milj. kr.Den politiska situationen på är fortsattmycket svår. En mycket stor reservation på harinneburit att landramen detta budgetår sattes till 0 kr.Reservationen är fortfarande 95 milj. kr. Kriget harförsvårat samarbetets utveckling. Möjligheterna har ändåökat . Regeringen föreslår en ökning med35 milj. kr. Vi föreslår en ökning med 15 milj. kr. Insatserför återuppbyggnad finansieras nu innanför ramen.Utökade insatser kan även finansieras från detsärskilda anslaget för stöd till återuppbyggnad.Vietnam har under en följd av år genomfört ettmycket radikalt ekonomiskt reformprogram. Trots att maninom de internationella organisationerna, främst IMF ochUNDP, ansett programmet som mycket lovvärt har ett brettinternationellt stöd förhindrats av USAs politik. närdenna blockering ser ut att släppa, väljer den borgerligaregeringen att drastiskt dra ned landramen med 100 milj. kr.Även om regeringen antytt att skall få del av andraanslag, särskilt från anslaget för skuldlättnadsåtgärder, ärdet enligt vår mening fel att minska landramen. Vi föreslårbibehållen landram.Ett genombrott har ägt rum i fredsprocessen iKambodja. Kanske kan detta land äntligen få se fred,demokrati och utveckling. Ett betydande stöd förbereds föratt stödja FNs insatser under övergångsskedet. Regeringenbör även utreda möjligheterna till ett långsiktigtutvecklingssamarbete med landet.Utvecklingen i har gått i positiv riktningunder ett flertal år. Det ekonomiska reformprogrammet harvarit framgångsrikt. Landramen har utnyttjats väl. Viföreslår en ökning med 5 milj. kr. till 115 milj. kr.Vad gäller samarbetet med vill viframhålla den positiva utvecklingen i El Salvador.Den socialdemokratiska regeringen har under lång tidarbetat till stöd för fredsprocessen i landet. Det är därförmed särskild glädje vi hälsar fredsavtalet välkommet. Viförutsätter att regeringen under det ökade anslaget förutvecklingssamarbete med ocksåförbereder ett samarbete med El Salvador.Den av regeringen föreslagna ökningen av postensärskilda program är stor, 30 milj. kr. Vi föreslår en ökningmed 15 milj. kr.Vi föreslår en ökning av anslaget för stöd till ekonomiskareformprogram och skuldlättnadsåtgärder med 100 milj. kr.till 600 milj. kr., 100 milj. kr. lägre än regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de fattigas rätt och om ettutvecklingssamarbete för internationell solidaritet,2. att därvid särskilt betonarbiståndssamarbetets övergripande mål, att höja de fattigafolkens levnadsnivå,3. att begär att regeringen verkar för attvärldens länder skall uppfylla konventionen om barnensrättigheter,4. att begär att regeringen verkar för en merlångtgående internationell skuldstrategi till stöd för de svårtskuldtyngda länder som genomför ekonomiskaåterhämtningsprogram, särskilt för en mer långtgåendenedskrivning av de fattigaste ländernas skulder, i synnerhetinom ramen för samt att härviddenna skuldlättnad skall vara additionell i förhållande tilldet internationella bistånd som ges,5. att begär att regeringen verkar för minskadeinternationella handelshinder, dels genom att verka för enför gynnsam överenskommelse i de pågåendeGATT-förhandlingarna, dels genom att i det närmaresamarbete med EG som utvecklas verka för en öppeneuropeisk handelspolitik,16. att hos regeringen begär en översyn avkonsekvenserna för det långsiktiga samarbetet medmottagarländerna av fördelningen mellan landramsanslagoch sakanslag, och att därvid särskilt beaktas riksdagensmöjlighet att ha insyn och utöva sitt inflytande överbiståndets utformning samt vad som i övrigt i motionenanges i denna fråga,7. att uttalar sitt stöd för bildandet av ettsekretariat för utvecklingspolitiska utredningar och därvidinskärper att organisationsformen skall garanterasekretariatet en av departementet oberoende ställning,8. att beslutar anslå avbruttonationalinkomsten till internationelltutvecklingssamarbete, av regeringen beräknat till 14460 milj.kr.,9. att beslutar anslå 255 milj.kr. förflyktingbistånd genom FN:s flyktingkommissarie,,. att beslutar anslå 160 milj.kr. förflyktingbistånd genom förPalestinaflyktingar, UNRWA,11. att beslutar anslå 167,1 milj.kr. för Övrigamultilaterala insatser,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd syftande till endemokratisk samhällsutveckling,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnoinriktat bistånd,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det långsiktigabiståndssamarbetet med de afrikanska länderna,15. att beslutar anslå 425 milj.kr. förutvecklingssamarbete med ,16. att beslutar anslå 115 milj.kr. förutvecklingssamarbete med ,17. att beslutar anslå 560 milj.kr. förutvecklingssamarbete med ,18. att beslutar anslå 115 milj.kr. förutvecklingssamarbete med ,19. att beslutar anslå 225 milj.kr. förutvecklingssamarbete med ,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndet för en demokratiskutveckling i och södra ,21. att beslutar anslå 120 milj.kr. förutvecklingssamarbete med ,22. att beslutar anslå 390 milj.kr. förutvecklingssamarbete med ,23. att beslutar anslå 115 milj.kr. förutvecklingssamarbete med ,24. att beslutar anslå 15 milj.kr. förutvecklingssamarbete med ,25. att beslutar anslå 325 milj.kr. förutvecklingssamarbete med ,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna förett långsiktigt samarbete med ,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samarbete med ,28. att beslutar anslå 365 milj.kr. för särskildaprogram,29. att beslutar anslå 600 milj.kr. för stöd tillekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärder.