mot · GG02Fi40 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin Arbetsmarknadssituationen för kvinnor i SkåneI likhet med andra regioner ökar arbetslösheten i Skåne.Arbetslösheten var i sept. -92 i och Kristianstadslän 6,2 resp. . Särskilt drabbade var de båda störstakommunerna (7,) och (7,).Antalet arbetslösa kvinnor var 11 093 i M-län.Deltidsarbete är nästan uteslutande ett kvinnofenomen.Av de deltidsarbetande är kvinnor, och hosarbetsförmedlingarna i M-län fanns i sept. 6 683 kvinnorsökande, registrerade som partiellt arbetslösa och somönskade utöka sin arbetstid. Det bör påpekas att dedeltidsarbetslösa inte är inkluderade i redovisningen överöppet arbetslösa.Den öppna arbetslösheten i är i nuvarandearbetsmarknadsläge något lägre bland kvinnor än blandmän. Detta gäller såväl i länen som i riket i övrigt.Anledningen härtill är att de mansdominerade näringarnaindustri och byggverksamhet är mycketkonjunkturkänsliga. Den pågående strukturförändringenpå kontorsområdet med ökad datorisering, förändringarinom livsmedelssektorn liksom de offentliganerskärningarna drabbar däremot i hög grad kvinnor.Det kan nämnas att befarade varsel enligt budgetförslag1993 i tre skånska kommuner (, ochLund) omfattar i huvudsak omsorgssidan och berör mellan1 500 och 2 000 personer och ca 1 000 personer i annanverksamhet.De vanligaste kvinnoyrkena har inte förändrats särskiltöver tiden utan är av tradition inriktade mot hälso- ochsjukvård, kontorsarbete och husligt arbete. De flestaindustriarbetande kvinnorna har arbete inom livsmedels-,textil- och beklädnadsindustri eller grafisk industri. I M-länär livsmedelsbranschen den industribransch somsysselsätter flest kvinnor. De nedläggningar som har skettinom tekoindustrin och de rationaliseringar inomlivsmedelssektorn som pågår drabbar naturligtvis kvinnorhårt.Tillgången på lediga jobb på M-länetsarbetsförmedlingar var den lägsta någonsin.Det är främst offentlig förvaltning samt hälso-, sjuk- ochsocialvård som markant reducerat rekryteringen.Offentliga sektornOffentliga sektorn har en dominans av kvinnligarbetskraft. Nästan hälften av kvinnorna i M-län arbetarinom offentlig förvaltning.Inom hela den offentliga sektorn pågår genomgripandestrukturförändringar vilka till stor del är en följd avminskade skatteintäkter och de indragningar avskattemedel från kommuner och landsting som regeringenavser genomföra.Regeringen redovisar inte i sin proposition dekonsekvenser och effekter som statsbidragsindragningenkommer att få. Det är anmärkningsvärt eftersom det ledertill nedskärningar i samhällets service och därmed till attsysselsättningstillfällen försvinner. En redovisning avsamhällskostnaderna hade varit på sin plats. I denna bordeockså en beräkning ingå över kostnaderna för den utökadeutslagning av arbetskraft och uppkomsten av arbetsskador,som en minskad personaltäthet kommer att innebära inomomsorgsverksamheten till följd av att arbetet blirstressigare.I visar kommunerna att varsel på omsorgs- ochutbildningssidan är oundvikliga.Inom sjukvården planeras dessutom ytterligareeffektiviseringar som resulterar i minskat personalbehov.Likaså planeras nedskärningar av vikariats- ochdeltidsanställningar.Dagens situation och den aktuella åtstramningspolitikeninom den offentliga sektorn bidrar till ytterligare bortfall avsysselsättningstillfällen.Vi anser att arbetslinjen ska gälla och att det ärsamhällsekonomiskt lönsamt att satsa pengar på att låtamänniskor arbeta i stället för att uppbäraarbetslöshetsunderstöd eller socialbidrag. Inomkommunernas ansvarsområde finns gott om arbete sommåste göras.I valrörelsen visade svensk TV bilder av deneftersatta äldreomsorgen. Den har inte blivit bättre sedandess. Kvaliteten på barnomsorgen håller på att försämras.Valfriheten för den enskilde minskar. Därför motsätter vioss indragning av statsbidraget och säger nej till enförlängning av det kommunala skattestoppet.Många kommuner har klargjort att all ny verksamhetinom barn- och äldreomsorg ska startas i privat regi. Idagens ekonomiska läge kan lämpligheten i att av politiskaskäl göra denna förändring ifrågasättas, eftersom denmånga gånger leder till ökade i stället för minskadekostnader. Att starta och driva företag inom vård- ochomsorgssektorn kräver dessutom kunskaper om ekonomi,personaladministration m.m. En självklarhet måste vara attsådan vidareutbildning står till förfogande för alla innan degår in i en sådan verksamhet.Arbetstillfällen för kvinnorDet är angeläget att ytterligare ansträngningar görs föratt minska könsuppdelningen på arbetsmarknaden.Tidigare projekt för att få kvinnor att välja andra yrken äntraditionella kvinnoyrken har visat att detta förhållande kanändras. Insatserna har haft en alltför begränsad omfattning,och i nuvarande arbetsmarknadssituation med förändringarinom typiskt kvinnliga yrkesområden måste särskildaåtgärder vidtagas:Informationsinsatser riktade tillkvinnor för att påverka deras utbildnings- och yrkesval.Yrkeskurser i större utsträckning uteslutande för kvinnligaelever inom traditionellt manliga yrkesområden.UtbildningUtbildning är en viktig grund för att förbättra kvinnorsutvecklingsmöjligheter och bidrar till att stärka kvinnorsställning på arbetsmarknaden.Vuxenutbildningens huvuduppgifter är inte bara attreparera tidigare misslyckanden i skolsystemet, utan ocksåatt överbrygga kunskapsklyftor mellan generationer, att gemöjligheter att vidareutbilda sig för ett förändrat arbetsliv.Tillsammans med AMU spelar Komvux en viktig roll närdet gäller omskolning. Folkhögskolan är också ett viktigtkomplement och alternativ till det reguljära skolväsendet.Många kvinnor har utnyttjat dessa möjligheter tillvidareutbildning, och det skall betonas att avkursdeltagarna inom Komvux är majoriteten kvinnor, . Nedskärningar drabbar då särskilt kvinnorna ochminskar deras möjligheter till högskolestudier.I denrådande arbetsmarknadssituationen i är en utökningav utbildningsmöjligheterna väl motiverad.Traditionellt har arbetsmarknadsutbildningen varitinriktad på tillverkningsyrken och således attraherat flermän än kvinnor.För att möta de rationaliseringar inom den offentligasektorn som särskilt drabbar kvinnorna måstearbetsmarknadspolitiska satsningar göras med särskildinriktning på just kvinnor.Särskilda resurser måste satsasför att ytterligare öka andelen kvinnor iarbetsmarknadsutbildningarna.Särskilda medel måsteavsättas för att tillgodose behovet av speciella kvinnokurseri syfte att öka självförtroendet hos kvinnor och för attbereda vägen för en efterföljande yrkesutbildning.Basutbildningarna som har många kvinnliga deltagare börfortsätta att bedrivas decentraliserat för att möjliggöra förpersoner utan bil och med ansvar för små barn att deltaga.Sammanfattningsvis kan sägas att nedskärningar ochomstruktureringar inom offentlig verksamhet medför attmånga kvinnor får lämna arbetsmarknaden. Dessabesparingar medför också ett mindre antalsysselsättningstillfällen och därmed minskade chanser förkvinnor att erhålla ett nytt arbete. Därför måsteinvesteringarna och den arbetsmarknadspolitiskasatsningen i inriktas på offentlig sektor. För attkvinnor skall få del av dessa satsningar måste särskildaresurser avsättas.Vi kräver att de bådalänsarbetsnämnderna i får ökade resurser för attförhindra att kvinnoarbetslösheten ökar.Vi kräver attskattestoppet upphör och att statsbidragsindragningen intekommer till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda insatser för kvinnorssysselsättning och utbildning i .