mot · GF02A473 · 1992-01-27 00:00:00 — Samlade åtgärder för ln är det län som drabbats av den störstabefolkningsminskningen . Tendensen tycksoförändrad in , och prognoserna pekar mot enfortsatt nedgång trots länets goda naturliga förutsättningaroch industritradition samt ett strategiskt gott läge iMittnorden.En betydande anledning till den negativa utvecklingen iVästernorrland är bl.a. bristfällig infrastruktur i form avvägar, övriga kommunikationer och högre utbildning. Trotsupprepade framställningar från och frånpolitiska företrädare för länet har det inte varit möjligt attfå regering och riksdagsmajoritet att göra erforderligasatsningar på Västernorrland.Det behövs en helhetssyn för att vända utvecklingen iVästernorrland så att länet får en med övriga län jämförbarbefolknings- och sysselsättningsutveckling. Vi föreslårdärför att skall begära att regeringen i samarbetemed utarbetar program för samlade insatsersyftande till en positiv utveckling även av detta län.Befolkningsminskning med 8 000 under 80-taletVästernorrlands befolkningtal minskade under 80-taletmed nära 8 000 personer. Minskningen beror i storutsträckning på utflyttning av ungdomar och kvinnor, vilketgivit länet en besvärande snedvridning av åldersstruktur ochkönsfördelning.Alla länets sju kommuner minskade i befolkning under80-talet, vilket visar att hela länet haft problem även om deär mest påtagliga i länets inland.80 procents ökning av arbetslöshetenVästernorrland står nu inför exceptionella svårigheter iform av stora industrinedläggningar. harsådana nedläggningar drabbat bl a , , och , ochvarsel ligger för indragningar på ett flertal orter, bl a i Örnsköldsviksområdet. Sammantaget har närmare 3 700 arbetstillfällen, motsvarande , försvunnit bara inom industrisektorn de senastetvå åren.Även inom den offentliga verksamheten skerneddragningar. I kommer dryga hundrataletarbetstillfällen att försvinna när T 3 läggs ned. Minskade försvarsbeställningar kommer attdrabba främst företag i . SJ och postverketrationaliserar och omstrukturerar sin verksamhet, vilket hardrabbat och i första hand.Den nu rådande lågkonjunkturen hotar att drabba länetmycket hårt. Bl.a torde arbetslösheten inom byggsektornbli rekordhög. Totalt uppgick arbetslösheten i länet 91/92 till drygt 6 800 personer, vilket motsvarar . Dettainnebär en ökning av antalet arbetslösa med drygt 3 000 , eller !Antalet lediga platser har minskat till 540, vilket innebären minskning med ca 27 procent.Prognoserna både för den kortsiktiga och långsiktigautvecklingen i är illavarslande.Näringslivets och den offentliga verksamhetens -- framförallt affärsverkens -- strukturomvandling är en bidragandeorsak till nedgången. Bristerna i infrastrukturen spelarockså en avgörande roll i sammanhanget. Möjligheten atttillskapa nya arbeten inom t ex den expansiva och intressanta tjänstesektornbegränsas p.g.a bristen på goda kommunikationer ochvälutbildad arbetskraft.Bristfällig infrastruktur utvecklingshinderVästernorrland har goda grundförutsättningar förutveckling, bl a med hänsyn till välutvecklad skogs-,verkstads- och kemisk industri, högteknologisk utveckling,energiutvinning, jord- och skogsbruk samt turism, statligförvaltning och kommunikationsverk. Länets centrala lägemitt i och i Mittnorden utgör även värden somborde kunna vara en tillgång för länets utveckling.Förklaringen till att drabbats hårdare avnäringslivets strukturomvandling än andra län anses varaden otillräckligt utvecklade infrastrukturen. I länsstyrelsensrapport som underlag för utvecklingsarbetet ilänet fastslås:På trettio år har inte några betydande investeringar iinfrastruktur gjorts i . Under en följd avår har vi kunnat iaktta en omstrukturering av statligverksamhet till läns nackdel. Staten hargått före i en strukturförändring som inte kan sägas hainneburit annat än resursförluster för vårt län. Det satsasinte på är ett allmänt omdöme, inte minstfrån näringslivets sida.Den otillräckliga infrastrukturen i länet gäller främstvägar och kommunikationer i övrigt samt högre utbildningoch forskning. De brister som föreligger på bl a dessaområden utgör ett klart hinder för förnyelse och utvecklinginom näringslivet.Vägstandarden i är den lägsta ilandet mätt i andel belagda vägar och vägar med nedsattaxeltryck. Vad gäller den mest trafikerade vägen, E 4, inte i någon annan del av så låg standard sominom . E 4 passerar centrum i bådeSundsvall och och medför i båda dessa storacentralorter uppenbara miljöproblem genom avgasutsläppoch stora miljörisker vid transporter av farligt gods.För länets vägar i övrigt gäller att såväl den livligttrafikerade E 75 som riks- och länsvägarna belastas medmycket tung trafik i form av skogsbranschens transporter.Genomgående är bärigheten otillräcklig och vägnätet blirgenom onormala påfrestningar i kombination med denmycket speciella geostrukturen i länet hårt nedslitet.Vägverkets resurser för underhåll av länets vägnäträcker inte till för att ens uppehålla nuvarande standard,och man har därför börjat vidta så drastiska åtgärder somatt t ex plöja upp asfaltbeläggningen på de mindrelänsvägarna och återgå till grusbeläggning för att sparaunderhållskostnader.Från har i riksdagsmotioner de senaste två årenbegärts ett ''vägpaket'' för satsningar på Västernorrlandsvägar. Motionerna har ej beviljats, och vägarna har inte fåttden upprustning de så väl skulle behöva. Jag har därförfullföljt traditionen och väckt liknande motion , medgoda förhoppningar om ett positivt bemötande. Den nyaregeringen har ju utlovat en speciell satsning på bl a denorrländska vägarnas underhåll, och jag förutsätter attVästernorrland får sin beskärda del -- med hänsyn till despeciellt nedslitande förhållandena.Järnvägsförbindelserna såväl inom länet som tilloch från har försämratsefter hand och utgör ett av de infrastrukturellaproblemen.Persontrafiken --har nästa helt upphörtgenom SJ:s försorg och den s k --har överförts från stomlinjenätet tilllänstrafiklinje. Enstaka förbättringar i trafiken efterostkustbanan, med bl a tätare turer i trafiken ----, har delvis indragitso.s.v.De planerade satsningarna på snabbtågtrafik --, som skulle ge ett ordentligt lyft för utvecklingenefter , har försenats p.g.a brist på medelför investeringar. Ett ljus i mörkret är den nubeslutade satsningen på en försöksperiod med snabbtåglinjeSundsvall----, som tillkommit tack varebl.a. ekonomiska satsningar från länstrafikbolagen ochberörda kommuner i de bägge länen.En upprustning -- och viss nybyggnad -- av järnvägsnätetoch utveckling av järnvägstrafiken skulle ha stor betydelseför utveckling.Centerns fleråriga krav i budgetsammanhang har bl.ainnefattat större satsningar på vägar och järnvägar i helalandet. Regeringsförklaringen har glädjande nogtillgodosett dessa krav, och flera uttalanden avkommunikationsministern har verifierat regeringensinriktning. Jag vill här endast markera det stora behovet avatt får del av medelstilldelningen medspeciell hänsyn till här beskrivna behov.Högre utbildning och forskning har inte tillräckligomfattning i för att bidra till denerforderliga förnyelsen av länets näringsliv. I ingen annandel av vårt land är avståndet till en teknisk högskola så stortsom i detta län. En alltför låg andel av ungdomarna frånVästernorrland går vidare till högskolestudier.Högskoleverksamheten i mellersta behöverbyggas ut och fasta forskningsresurser tillföras. Planerna påutveckling till ett nätverksuniversitet med högskolorna iSundsvall/och som bas har numeratagit fastare form. De bägge högskolornas samarbete medbåda länens länsstyrelser och näringslivsintressen harresulterat i universitetsprojektet , med syfte attutreda förutsättningarna för ett mittsvenskt universitet.En begäran om utredning med inriktning på detmittsvenska nätverksuniversitetet framställs i en särskildmotion till riksdagen.Statliga lokaliseringar nödvändigaGenom utlokaliseringar tillfördes länetmånga arbetstillfällen och fick en vidgad arbetsmarknad.Den fortgående rationaliseringen inom de statliga verkenoch annan offentlig verksamhet minskar numerasysselsättningen även inom denna sektor. För att motverkadetta är det viktigt att ytterligare uppgifter kan tillförasVästernorrland och att nya myndigheter eller andra statligaverksamheter lokaliseras till länet.Staten måste både av solidariska skäl och i egenskap avstor arbetsgivare ta sitt ansvar och verka för att kompenseraVästernorrland för sysselsättningsbortfall. Detta specielltsom en betydande del av bortfallande arbetstillfällen hänförsig till statlig verksamhet.Under många år har det varit svårt att få gehör för kravpå lokaliseringar till , trots länets behovoch trots att skogslänen, enligt riksdagsbeslut, skall kommai första hand vid lokaliseringar av nya eller expanderandestatliga verksamheter. har i motionerkrävt nya och förstärkta uttalanden om att dettariksdagsbeslut efterlevs. Jag utgår nu från att vår nyaregering följer riktlinjer och det därför intebehövs ytterligare påpekanden. börsärskilt beaktas vid beslut om statliga utlokaliseringar!Inlandet har de största problemenLänets inland har drabbats hårdast avbefolkningsminskningarna och efter hand fått en mycketogynnsam åldersstruktur. För att rädda inlandet behövsomfattande och kraftfulla åtgärder i form av gynnsammareregler för inlandet för att kompensera brist på allsidigarbetsmarknad, service och kulturella utbud. Dessutomerfordras medvetna lokaliseringsåtgärder för attsamhälleliga -- och så långt möjligt även privata --verksamheter skall förläggas till inlandet.En viktig faktor när det gäller lokalisering av företag ärde regionalpolitiska styrmedlen i form av investeringsstödm m. Jag har i särskild motion föreslagit att ochÅnge kommuner tillfälligt skall inplaceras i stödområde 1,där redan i kommun finns enligtbeslut av den socialdemokratiska regeringen försommaren1991.Glesbygdsstödförordningen ger också goda möjlighetertill stöd för mindre företag i glesbygd som är väsentligt föratt tillskapa eller bevara arbetstillfällen och till utvecklingav landsbygden. Där har regeringen i budgetpropositionenföreslagit välkomna höjningar av stödbeloppen.Jord- och skogsbruk har avgörande betydelse för attinlandet och andra landsbygdsområden skall bevaraslevande. Även inom denna sektor har regeringen ibudgetpropositionen föreslagit välkomna förbättringar, bl ainnebärande att skogsbruket kommer iåtnjutande av stödmöjligheter.Motionskrav gällande VästernorrlandTidigare år har riksdagsledamöter frånVästernorrland traditionellt väckt ett stort antal motioner,innehållande krav med särskild betydelse förVästernorrlands län. Dessa har så gott som undantagslöstavslagits.Efter regeringsskiftet föreligger inte samma behov, dåmånga av de tidigare kraven på ett eller annat sätt har bliviteller kan förväntas bli tillgodosedda. Jag har emellertidunder årets allmänna motionstid dels själv, dels i smarbetemed medmotionärer, väckt följande motioner av betydelsepå ett eller annat sätt för länet:Utbildning och kulturutredning om ett mittsvensktuniversitet av nätverkstyp med sikte på start under senarehälften av 90-talet med högskolorna i / Härnösandoch som basUtveckling av statliga verksamheterParlamentarisk översyn av de s k kulturvårdsföretagensuppgifter, organisation och finansiering (SVAR i Ramselebl a)placering av tre statsisbrytare i HärnösandKommunikationer''vägpaket'' förVästernorrlandupprustning av norra stambananNäringsliv och landsbygdsutveckling m mveterinärsituationen i norra ,lagstiftning?regional balans som mål för den ekonomiskapolitikenSollefteå och kommuner tillfälligt tillstödområde 1ändring av strandskyddsbestämmelsernahöjning av reseavdrag och tjänsteresor med egen bilSamlade insatser erfordrasVästernorrlands län har bl.a i rapport1991, betecknats som ''något av det glömda länet''. Det harunder 80-talet varit svårt att få gehör hos regering ochdepartement för krav från trots den starktnegativa utvecklingen. Det har ibland verkat som om manpå central nivå inte riktigt trott att det har varit så illa ställtsom länsföreträdarna framställt situationen.Mot bakgrund av den utveckling som varit, den nuaktuella situationen och den utveckling som sker är detenligt min mening nödvändigt att i ett uttalandefastslår att samlade, omfattande och verkningsfulla insatsermåste göras för . Det erfordras såväldirekta insatser för att bemästra den akuta krisen medföretagsnedläggningar och hög arbetslöshet som långsiktigaåtgärder, t ex infrastrukturella satsningar, för attVästernorrland skall få en med övriga landet jämförbarutveckling.Länsstyrelsen har genom ambitiösa program visat vadsom behöver göras, men det är på central nivå resursernafinns och besluten måste fattas. Det är mot denna bakgrundjag i denna motion översiktligt pekat på situationen iVästernorrlands län och begär ett riksdagsuttalande.Västernorrland är inte ett tärande län. Nettoexportenfrån länets industrier är mycket stor liksomelkraftsproduktionen, varav nära 5 tWh levereras till andradelar av vårt land.Det bör således inte vara en uppoffring för övriga landetatt satsa på . Med länets produktion ochpotentiella möjligheter bör statliga insatser där i ställetinnebära ett optimalt utnyttjande av befintligaförutsättningar -- för hela landets bästa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av samladeinsatser syftande till att skall få enutveckling motsvarande övriga landet.