ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02K306 · 1992-01-27 00:00:00 — Offentlig registrering av riksdagsledamöternas ekonomiska intressen Hälften av ledamöter har styrelseuppdrag iprivata bolag. Vissa ledamöter innehar ett stortantal styrelseuppdrag. Dessa uppdrag kan ge ledamöternavärdefulla erfarenheter och insikter. kan sådanaarvoderade uppdrag påverka ledamotens oberoende.Olika typer av arvoderade uppdrag, ersättningar frånorganisationer eller föreningar, aktieinnehav och avtal omersättning från tidigare arbetsgivare är exempel på andraföreteelser som kan vara ägnade att påverka enriksdagsledamots oberoende.Det är angeläget att allmänheten får möjlighet till insyni de ekonomiska intressen som kan tänkas påverkariksdagsledamoten genom den typ av ekonomiskarelationer som nämnts i det föregående. Det norskastortinget har löst motsvarande problem genom attstortingets presidentskap antagit vägledande regler förledamöterna om offentlig registrering av deras ekonomiskaintressen.Riksdagen bör uppdra åt talmanskonferensen atttillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag omen liknande ordning som den av norska stortingettillämpade ordningen med vägledande regler om offentligregistering av ekonomiska intressen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att lämna uppdrag tilltalmanskonferensen att tillsätta en utredning med uppgiftatt lägga fram förslag om offentlig registrering avriksdagsledamöternas ekonomiska intressen i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GF02K309 · 1992-01-27 00:00:00 — Bättre information om riksdagsbesluten Bättre information om riksdagsbeslutenStora grupper av människor har små kunskaper omhur arbetar och vilka beslut som fattas här. Dettaär en av orsakerna till en växande klyfta mellan väljare ochfolkvalda och bidrar till att öka politikerföraktet.Massmedias bevakning av det politiska livet sker utifrånnyhetsmässiga värderingar, vilket innebär att derasbevakning av riksdagsarbetet ofta kan bli sporadisk ochlösryckt. Många väljare klagar också över att det skrivsväldigt mycket om en fråga när en utredning presenteras,alternativt när regeringen lägger en proposition, men att desedan inte får veta någonting om hur det gick med ärendetoch vad faktiskt beslutade.Riksdagens ledamöter bör på alla sätt arbeta för attklyftan mellan folket och de folkvalda minskar, bland annatgenom att väljarna på ett sakligt och objektivt sättregelbundet får information om vad beslutar. Enlevande riksdag ger en levande demokrati.Att på olika sätt öka mediernas bevakning av ochintresse för riksdagsarbetet är ett led i att öka allmänhetensintresse för . För många människor som inte sånoga följer med i tidningarna vore idealet ettlördagsprogram i TV där en resumé gavs om vad som hänt iriksdagen den gångna veckan.Riksdagen bör därför förbättra möjligheterna förmedierna och särskilt TV att redovisa beslut påett intressant och lättillgängligt sätt. egenexterninformation måste också förbättras ochmoderniseras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt utreder förutsättningarna för förbättradinformation till allmänheten om arbete via TV-sändningar.
mot · GF02K310 · 1992-01-27 00:00:00 — Nya löner för riksdagsledamöter Nya löner för riksdagsledamöterDet kan ifrågasättas om ett land som behöver349 ledamöter i . Detta faller dock under en annanrubrik. Här skall en besläktad fråga tas upp, nämligen huroch med hur mycket en riksdagsledamot skall avlönas.Riksdagen är en samling av svenska folkets valda ombudoch skall därför ha hög prestige och vara avlönad därefter.Ingen riksdagsledamot är sysselsatt medriksdagsarbete -- ej att förväxla med inre och yttrepartiarbete -- under årets alla månader. Därför börriksdagslön utgå för tiden till 15 juni.Riksdagsfria veckor liksom halva september bör räcka förförberedelser.Lagstadgad semesterersättning utgår givetvis.En och samma lön och totalersättning ges allariksdagsmän med undantag av statsråden. Det får bli enfråga för respektive partiers riksdagsgrupp att fördelaarbetet så att varje riksdagsledamot gör sitt bästa och satsarsin fulla arbetskapacitet på riksdagsarbetet. Detta för attbemöta argumentet att olika riksdagsledamöter arbetarolika mycket med utredningar i utskott o.s.v.Riksdagsledamotens månadslön utbetalas enligtprincipen att endast en lön kan utgå från en och sammaarbetsgivare i detta fall staten och att denna lön öppet skallredovisas i sin helhet.Vad gäller resor till och från arbetet skall sammaskatteregler gälla som för övriga medborgare. Detta gälleräven vad beträffar utgifter för inkomstens förvärvande,tjänsteresor, traktamenten och dylikt.Under ovan angivna blir arbetet intensivtoch kvalificerat. I dagens marknadsläge vore en totallön istorleksordningen skälig. Inklusivesemesterersättning blir årslönen ca 400 000 kronor.Förslagen innebär ändringar bl a i lagen om ersättning mm till ledamöter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om ändring i lagen om ersättningm.m. till ledamöter i enlighet med vad imotionen anförts om riksdagsledamöternas lön,2. att beslutar att ändringarna i lagen omersättning m.m. till ledamöter skall börja gällaredan under 1992.
mot · GF02K311 · 1992-01-27 00:00:00 — Rösträtt för invandrare i riksdagsval anser att rösträtt för invandrare iriksdagsval är en viktig demokratisk och politisk fråga.Rösträttsbestämmelserna i hemländerna ochinvandrarländerna har gjort att flyttningen i allmänhetinneburit förlust av rösträtten. Även i de fall där formellamöjligheter till rösträtt funnits, har den mycket sällan ipraktiken kunnat utövas.Hundratusentals invandrares förlust av rösträtt är iförsta hand en allmändemokratisk fråga. Det är även enklassfråga, eftersom den helt övervägande majoritetenbland invandrarna tillhör arbetarklassen. Detta har haftsom följd att arbetarklassen genomgående har varit kraftigtunderrepresenterad i allmänna val både i utvandrings- ochinvandringsländerna under de senaste 25åren.Vi har den mycket vanliga situationen, attmänniskor arbetar på samma arbetsplats och hargemensamma sociala och ekonomiska intressen men en delav dem är utestängda från möjligheten att politiskt påverkadessa intressen på riksplanet på grund av att de är utländskamedborgare.Rösträttsbestämmelserna och framför allt kopplingenmellan medborgarskap och rösträtt härstammar från den tiddå stora arbetskraftomflyttningar mellan olika länder varett okänt fenomen. Befolkningssammansättningen i deolika länderna var mer enhetlig och medborgarmässigthomogen. I det läget framstod inte sambandet mellanrösträtt och medborgarskap som ett problem fördemokratin, eftersom de som bodde och arbetade i ett landockså var medborgare i det landet.Under de förutsättningarna kom interösträttsbestämmelserna att strida mot reformens syfte, attge alla människor möjlighet att påverka det politiskaskeendet och samhällslivet i det land där de lever ocharbetar. Den politiska ledningen och de beslut sombestämmer landets utveckling skall motsvarainvånarmajoritetens intressen och vilja.I dag är situationen annorlunda. Invandringen har förSveriges del inneburit att befolkningen är likaenhetlig som . Det finns flera hundratuseninvandrare och invandrarättlingar som inte är svenskamedborgare och därför saknar rösträtt i riksdagsval.Den helt övervägande delen av dessa verksammamänniskor, som i är berövade sin rösträtt tillriksdagsval, tillhör arbetarklassen. harunder en följd av år ställt krav på att rösträtt för invandrarei riksdagsval skall införas. Den bör i princip utformas eftersamma regler som gäller för rösträtt vid kommunalval.Det tog den svenska arbetarrörelsen flera decennier avkamp för att uppnå de politiska rättigheter som gäller i dag.Målet är fortfarande att uppnå allmän och lika rösträtt. gäller kampen invandrarnas rösträtt i riksdagsval. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att ett förslag omrösträtt för invandrare i riksdagsval, oberoende avmedborgarskap, föreläggs .
mot · GF02K313 · 1992-01-27 00:00:00 — Politiker är svåra att nåAvståndet ökar mellanväljarna och politikernaPolitikerna vet inte vad väljarnatycker och tänkerPolitikerna lever i sin egen världRätt eller orätt. Detta är exempel på påståenden vi oftamöter via massmedia.Det är viktigt att på alla upptänkliga och realistiska sättunderlätta kontakten mellan politiker och väljare. Mångadrar sig för att författa ett brev. Telefonen är detsnabba, enkla och naturliga kommunikationsmedlet för deallra flesta. Men dyrt för dem som måste ringa rikssamtal.Nu finns 020-linjen. Riktnumret täcker hela Sverige.Den som ringer betalar aldrig mer än en markering. Riksdag borde erbjudamedborgarna denna service. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar öppna 020-linjen in till .
mot · GF02K314 · 1992-01-27 00:00:00 — Parlamentarisk representation i FN skickar UD representanter i tre omgångar underFN:s generalförsamling. De som åker kommer från de olikapartierna, LO, TCO och . Dessutom fårsvenska tillsätta en plats. Är det rätt attskicka fackliga representanter på skattebetalarnasbekostnad?Vårt förslag är att göra på följande vis: En grupp med enrepresentant från varje parti deltar vid öppnandet avgeneralföramlingen och . Sedan kommer dehem och kan informera nästa grupp som efter två veckoråker till FN för att vara med de avslutande 5 veckorna.Hösten 1991 skickades följande: 7 (s), 4 (m), 3 (fp), 3(c), 1 (kds), 1 (nyd), 1 (v), 2 (LO), 1 (TCO), 1 (Ind. )och 1 (Sv. FN förb).Totalt alltså 26 personer spridda på trefyraveckorsperioder:Resan 26 x 10000 kr260,000Hotell 26 x 4 x 7 x 1000 kr728,000Traktamenten 26 x 4 x 7 x 500 kr364,000Övrigt 26 x 5000 kr130,000Totalt1,482,000 kronorVårt alternativ: 7 personer (en från varje parti) i tvåfemveckorsperioder.Resan 14 x 10000 kr140,000Hotell 14 x 5 x 7 x 1000 kr490,000Traktamenten 14 x 5 x 7 x 500 kr245,000Övrigt 14 x 5000 kr70,000Totalt:945,000 kronorBesparingen således 1,482,000 -- 945,000 = 537,000kronor.Nu tillämpas en proportionell fördelning av platser iförhållande till mandaten. Motivet till detta har tydligenvarit att få ökad spridning bland ledamöterna. Varförskickar då vissa partier samma ledamot i rad? (Omett parti har 150 ledamöter och skickar 5 ledamötersom åker , kommer det att ta innan alla haråkt. Och kanske har det valts in nån ny ledamot undertiden.) Nej, det enda rätta är att istället få en ökad spridninginom varje partigrupp. Öka även kraven pårapportskyldighet från dem som åker, så att de övrigaledamöterna kan ta del av det som händer i FN. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya villkor vad beträffarparlamentarisk representation under FN:sgeneralförsamling.
mot · GF02K315 · 1992-01-27 00:00:00 — SammanfattningI samband med att den nya regeringsformen trädde ikraft ändrades även formerna förriksmötets öppnande. Ceremonin flyttades från rikssalentill plenisal. Genom denna förändring försvannmånga uppskattade inslag. Det innebar också slutet på engammal fin tradition som uppskattades av många. Imotionen föreslås att återgång sker till den ordning somgällde före 1975.BakgrundNär formerna för högtidliga öppnandeändrades 1975 anfördes bl.a. som skäl att högtidlighetenborde anpassas till det mönster som gäller i ettparlamentariskt statsskick. Det ansågs vara mer naturligtatt förlägga öppnande till och att detdärmed knappast var möjligt att behålla de gamla, finatraditionerna som Konungens stora vakt och drabanterna.Det ansågs inte heller motiverat att deltagarna skulle bärahögtidsdräkt. Därmed förlorade svenska folket entraditionell fest- och högtidsstund som i likhet medNobelfestligheterna var mycket uppskattad.Värna om vår kultur, våra traditioner och vår historiaVi har en monarki, vi har kungliga slott, vi har en historiaoch en kultur att vara stolta över. Varför inte förena dettamed högtidliga öppnande? Det skulle knappasthota ställning i statsförvaltningen. Tvärtomskulle det ge öppnande en prägel av värdighetoch tradition att återgå till den ursprungliga ordningen. Detskulle också medföra stor uppskattning hos allmänheten.Sverige behöver lite mer nationalkänsla, pompa och ståt idessa bistra tider!Det är därmed vår förhoppning att i samband medriksmötets öppnande åter få se ledamöter irikssalen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar vad i motionen anförts omåterinrättande av den ordning som gällde vid riksdagensöppnande .
mot · GF02K317 · 1992-01-27 00:00:00 — I den politiska debatten har orden etik och politiskaförebilder allt mer lyfts fram. Ett område som ofta, och medrätta, kritiserats, är bruket av offentliga medel i form avstatlig och representation med alkohol.Givetvis finns det goda skäl för att stat och kommunbjuder på förtäring av olika slag, och på olika ''nivå''beroende på situationen. Det finns emellertid blandallmänheten en irritation över att politiker, på det somfaktiskt är deras arbetstid, dricker alkohol på samhälletsbekostnad. Även vid tillfällen som kan ha karaktär avfritid -- då bör i vart fall politikern bekosta detta själv.Alkoholkonsumtion är f.ö. inte accepterat på någon svenskarbetsplats , vilket ju också borde gälla dettasammanhang. Dessutom finns det tyvärr flera exempel påatt alkoholism grundlagts genom offentlig representation.I tider när mycket angelägna ändamål på grund av detsvåra ekonomiska läget måste avslås eller vänta, måsteockså politikerna visa sin vilja att prioritera. En alkoholfrirepresentation har i detta sammanhang ett stortsymbolvärde.Riksdagen har beslutat om alkoholfrirepresentation. Det skulle öka trovärdighet i att vihar hälsopolitiska mål för vår alkoholpolitik om vi också ipraktiken handlade så, att vi i offentliga sammanhang hadealkoholfria drycker vid representation. numera ett varierat och uppskattat urval av sådanadrycker, och flera av dessa har fått internationella priser försin goda smak. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alkoholfri representation förstatlig förvaltning och .
mot · GF02K318 · 1992-01-27 00:00:00 — är en domstolsliknande nämndsom väljs av . Dess uppgifter är att prövaöverklaganden som gäller val till riksdag, landsting,kyrkofullmäktige, kyrkomöte, m.fl. organ. Den hardessutom vissa andra uppgifter rörande val inom riksdagenoch gransknng av bevis för nya riksdagsledamöter.Nämnden består av ordförande som skall vara eller ha varitordinarie domare samt av sex övriga ledamöter. Vid valentillämpas den inom gällande ordningen för val tillutskott. Valen förbereds av valberedning.För organ som bereder ärenden åt kammaren är detnaturligtvis viktigt att styrkeförhållandena så nära sommöjligt svarar mot kammarens sammansättning. Så är dockinte fallet med en domstolsliknande nämnd. Här är detviktigt att så många som möjligt av partier ärrepresenterade.Efter 1991 års val är styrkeförhållandena i riksdagensådana att om sex platser skall fördelas går platserna 1, 3, 4och 6 till (s) och platserna 2 och 5 till (m). Valberedningensom lägger fram sina förslag i gemensam lista har dessbättreefter kontakter mellan partierna gjort vissa avvikelser frånnormalmodellen. I den valda nämnden har enav de platser som egentligen skulle disponerats av (s) gåtttill (fp). , kds och nyd samt vänsterpariet har ingenordinarie plats. Däremot har (c) en suppleantplats somskulle ha gått till (m) och -- sedan gammalt --en suppleantplats som skulle ha gått till (s).Genom de avvikelser som alltså gjorts frånnormalordningen framgår att den inte fungerar helt ut settur representationssynpunkt. Att öka nämndensledamotsantal förefaller inte ändamålsenligt med hänsyn tilldess karaktär. Däremot bör man i kunnaeftersträva en ordning där alla partier som erhållit plats medstöd av 4-procentregeln (eller erhållit plats i val till utskott)bör beredas plats i nämnden, antingen ordinarie ellersuppleantplats. Det torde vara svårt att formulera lagreglersom styr en sådan ordning varför ett uttalande omsammansättningsprinciperna bör kunna vägledavalberedningen . Det finns anledning tilltropartiernas företrädare i gruppstyrelser och valberedningvilja att säkra en bättre representativitet i fortsättningen änden hittillsvarande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt uttalar sig för att om möjligt samtligariksdagspartier med av rösterna bör vararepresenterade i valprövningsnämnden.
mot · GF02K320 · 1992-01-27 00:00:00 — Förkortad väntetid hos JO m.m. I motionen behandlas tillsättning av justitieombudsmänoch andra förtroendemän vid , förkortning avväntetiden hos justitieombudsmännen samt JOs rätt attutdöma böter och/eller skadestånd.Justitieombudsmännens huvudsakliga funktion är attsom förtroendemän övervaka det sätt på vilketstatliga tjänstemän uppfyller sina tjänsteåligganden. JOskall framförallt värna om rättssäkerhet i samhället samtvara särskilt uppmärksam i vad avser statligt maktmissbruk.Den senast tillsatte justitieombudsmannen rekryteradesfrån . Det är uppenbart olämpligtatt JO, som skall vara förtroendeman, övergårtill sådant ämbete från att ha varit regeringstjänsteman i enställning, där han icke kan ha undgått att påverkas avregeringens politiska politik.För att garantera maktfördelningen mellan regering ochriksdag, något som i sin tur stärker individens rättssäkerhet,bör justitieombudsmännen utses icke blandstatsanställda utan bland utövare av fria juristyrken.JO:s viktiga funktion som övervakare av det sätt, påvilket statliga tjänstemän utövar sin tjänst, kan icke utövaspå tillfredsställande sätt om väntetiden för förfarandetuppgår eller, i vissa fall, över ett år.Endast om den enskilde snabbt kan förlita sig på JO:s skyddmot statligt maktmissbruk, kan rättssäkerheten tryggas.Om, som , förfarandet hos JO i vissa fall taröver i anspråk, måste givetvis JO åläggas attrationalisera sin verksamhet, så att väntetider icke uppgårtill mer än någon månad. Detta kan ske genom ett mersummariskt förfarande av praktiskt erfarna jurister från friajuridiska yrken.Justitieombudsmännen bör vidare själva kunna utdömaböter eller skadestånd för statligt maktmissbruk eller förtjänstefel av statstjänstemän. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättning avjustitieombudsmän och andra förtroendemän vidriksdagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förkortning av väntetiden hosJO,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt för JO att utdöma böteroch/eller skadestånd.
mot · GF02K322 · 1992-01-27 00:00:00 — Personval och färre riksdagsledamöter I en levande demokrati behöver folkets makt över sinaombud alltid värnas. Ett valsystem med personval och färrefolkvalda ombud till skulle stärka kontaktenmellan folket och de folkvalda.I det offentliga livet har det allmännas egnakorporationer vuxit fram som maktfaktorer, där ledningenstyr åsikter och opinionsbildning. ställning somhjärtpunkten i svensk demokrati har i motsvarande gradförsvagats. Vad som händer i de stora organisationernatilldrar sig ofta mer intresse än det som sker i riksdagen.Den demokratiska vitaliteten har försvagats till förmån förandra maktcentra.I finns ingen levande debatt, varken iutskotten eller i kammaren. Den diskussion som sker ärbara en redovisning av partiernas på förhand fattade beslut.Allmänhetens intresse för är också isjunkande. Ett tilltagande politikerförakt har följt tätt ispåren. I de djupa leden finns exempelvis föga förståelse förhöjda löner till ledamöter.Att återupprätta demokratiska vitalitet ochatt höja riksdagsledamöternas status är en skyndsamangelägenhet. En ny valordning bör ge utrymme att frittföra fram personer eller nya grupperingar i riksdagen.Debatten skulle vitaliseras och intresset för öka.Ny Demokrati tror också att en mindre kammare, d v s färreledamöter, kanske 151 personer, skulle vara en fördel.Ledamöterna skulle på ett annat sätt bli synliga.Personanknytningen skulle förstärkas och intresset för defolkvalda öka. Se även motion K227 Grundlagsreformer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om personval,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskning avriksdagsledamöternas antal.
mot · GF02K401 · 1992-01-27 00:00:00 — Sekretess för privata donationsfonder Av JO:s ämbetsberättelse 1989/90 sid 370 framgår att, dåen privat donationsfond förvaltas av ett offentligt organ,sekretesslagen inte är tillämplig på fondens handlingar.I många kommuner finns privata donationsfonder, somförvaltas av socialförvaltningar eller kommunstyrelser. Depersoner som ansöker om bidrag ur fonderna tvingas oftaredogöra för sina personliga och ekonomiska förhållanden.Att handlingarna inte är skyddade av sekretess ärbeklagligt. I och med att ansökan inkommit tillmyndigheten är den en allmän handling, och skall såledeslämnas ut. Detta är till uppenbart men för de personerhandlingarna rör.Sådan ändring bör ske i sekretesslagen, att de handlingarsom rör enskildas personliga och ekonomiska förhållandenockså i fall då ärenden handläggs av annan myndighet inomkommunen än bör omfattas avsekretessbestämmelserna. En annan lösning torde kunnavara att --om det är möjligt-- samtliga donationsfonder förvaltas av socialtjänstenoch därmed skulle komma att falla undersocialtjänstsekretessen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av sekretess för privatadonationsfonder.
mot · GF02K402 · 1992-01-27 00:00:00 — har många kvinnor sökt sig tillprivatpraktiserande läkare i tron att deras mest intima, somregel gynekologiska, problem därmed skulle vara heltsekretesskyddade.I dag kan ingen vara säker på att de förtroenden , somgivits till en privatläkare, i längden går att hålla hemliga förden offentliga sjukvården, där ju så många fler ärinvolverade i personakters hantering. togs bort (genom beslut avriksdagen 1981) har ingen lagreglering skett som gergarantier för att dokument från privatläkare, som avliditeller gått i konkurs eller på annat sätt avslutat sin praktik,inte hanteras felaktigt av landstingen. har bla slagit larm om detta förhållande.Eventuellt kan det vara acceptabelt att landstingenendast arkiverar de mycket känsliga uppgifter, som dessaprivatläkarjournaler ofta innehåller. kan landstingenföra in privatläkarjournalernas uppgifter i sina egna registerså länge det inte finns någon föreskrift för hanteringen.Länsläkarna tog tidigare hand om journalerna ocharkiverade dem i länsstyrelsernas arkiv, där de var betydligtmer skyddade mot obehörig insyn.Det är alltså bristen på lagreglering, som gör att det intefinns garantier för att journalerna inte hanteras på ettfelaktigt sätt. När länsläkarna försvann upphörde ävensekretessen att fungera som den skulle. talas mycketom att utöka möjligheterna för läkare att kunna drivaprivatpraktik. Även andra grupper av människor, som harvårdande och sekretessbelagd hantering kan tänkas hamnai samma situation. Detta kommer att betyda att ytterligarejournaler på något sätt skall hanteras på ett omdömesgilltsätt. Man måste därför se över hela hanteringen.Landstingen har fått pengar för övertagande avprivatläkares journaler (i de fall dessa inte direkt överlåtitstill annan läkare, som övertagit en avliden privatpraktikersrörelse). Alltjämt saknas lagstöd för hur de journalerhanteras som förs över till offentligvården -- något sommånga, många ville undvika och just därför valde att vändasig till en privatläkare för sina ibland ytterst känsligakrämpor eller problem.Luckan i sekretesslagen gäller t o m så omfattandepatientjournalregister som de hos Statshälsan ochPraktikertjänst.Detta beror på att dessa företag är stiftelser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn syftandetill att sekretessen kan garanteras även för uppgifter somlämnats till privatläkare.