mot · GF02So501 · 1992-01-27 00:00:00 — Kvinnor oftare sjuka men lever längreEnligt SCB:s undersökning av levnadsförhållanden iSverige uppger kvinnor att de något oftare än män lider avohälsa. Det är svårt att avgöra om skillnaden är verklig ellerom den är ett uttryck för de hälsokrav de ställs inför.Kvinnor kan också vara är mer benägna att rapporterahälsoproblemen.Annan statistik visar att kvinnor söker hälso- ochsjukvård i högre utsträckning än män och att de totalt settköper ut mer läkemedel. Kvinnor är enligt statistik frånsjukförsäkringen oftare sjuka än män. varohälsotalet för kvinnor högre än för männen.Denna skillnad i sjuklighet kan vara ett tecken på attarbetslivets villkor inte är anpassade efter kvinnors behov.Trots detta lever kvinnor längre än män.Därigenom kommer de också att utnyttja mer avsjukvårdens resurser än männen.Den ojämlika vårdenI hälso- och sjukvårdslagen fastslås att alla har rätt tillhälso- och sjukvård på lika villkor. Kvinnor och män skallvara jämställda inom vården. Hälsoproblem som är typiskaför kvinnor får dock inte alltid den uppmärksamhet inomforskning, hälso- och sjukvård och politik som motsvarandemer manliga sjukdomar.ProblemområdenAborterAntalet aborter i ligger på omkring 37 000 per år.Under 1991 har en viss minskning av tonårsaborternaiakttagits. Det föreligger skillnader mellan olikageografiska områden. Sådana skillnader kan också påvisasför p-pillerförsäljningen. I en enkät redovisad av Spri(310, 1991) redovisas en enkät av vilkenframgår att man i delar av landet varit tvungen att minskamödrahälsovårdens preventivmedelsrådgivning på grund avdet ökade antalet graviditeter.Bakom varje abort ligger en tragedi och allaansträngningar måste göras för att förebygga ofrivilligagraviditeter. efter abortlagensinförande (1975) satsades intensivt på abortförebyggandeåtgärder. Nya metoder för att förmedla sex- ochsamlevnadsundervisning utvecklades. Användningen av p-piller var hög. Sedan trappades verksamheten ner tillförmån för andra satsningar inom hälsooch sjukvården.Användningen av p-piller har sjunkit delvis beroende påden rädsla olika rapporter om biverkningar skapat.Vi anser att man åter måste satsa kraftfullt påabortförebyggande åtgärder. Det är en viktig uppgift för detkommande att i samarbete medlandstingen, mödrahälsovården, företagshälsovården,studenthälsovården, skolan m.fl. initieraabortförebyggande åtgärder. De abortförebyggandeåtgärderna bör kopplas till arbetet med att förebyggasexuellt överförbara sjukdomar.Sexuellt överförbara sjukdomarKvinnorna är de som utsätts för de allvarligastekomplikationerna till sexuellt överförbara sjukdomar,STD. Klamydiainfektionen kan leda till att äggledarna lödsihop med risk för utomkvedshavandeskap och barnlöshetsom följd. Av de ca 1 600 nya fall av kvinnlig ofruktsamhetsom diagnostiseras beror ungefär hälften pågenomgången klamydiainfektion.Än så länge är antalet kvinnor som infekterats med hivoch som fött barn ganska litet. Men risken för både moderoch barn vid hiv-smitta måste understrykas i informationenoch utbildningen om sexuellt överförbara sjukdomar.Som nämnts ovan är det en viktig uppgift förfolkhälsoinstitutet att i samverkan med andra medverka tillatt informera om hur man kan skydda sig mot sexuelltöverförbara sjukdomar.KejsarsnittI finns god statistik över sjukvårdens olikabehandlingsinsatser. En jämförelse mellankvinnoklinikerna visar att det finns stora variationer mellanklinikerna gällande frekvensen kejsarsnitt. Vi anser attdessa skillnader bör analyseras närmare och att de resultaten sådan analys ger bör ligga till grund förställningstaganden när kejsarsnitt kan vara indicerat.Livmoderframfall, urininkontinensLivmoderframfall och urininkontinens är andrahälsoproblem som kan behandlas effektivare äntidigare. Behandlingsmetoderna, såväl kirurgiska som ickekirurgiska, för inkontinensbehandling har emellertid intevunnit någon större utbredning i det kliniska arbetet. Det ärviktigt att kunskapen om dessa behandlingsmetoder spridsut i sjukvården så att dessa tillstånd kan behandlas utanorimliga väntetider.BröstcancerBröstcancer är den vanligaste cancerformen blandkvinnor. Genom införandet av mammografi somhälsoundersökning har möjligheterna att tidigtdiagnostisera och behandla brösttumörer förbättrats. Nyabehandlingsmetoder har också tillkommit.Generellt är det akuta omhändertagandet av en kvinnamed brösttumör bra i . Däremot finns brister ieftervården. Kvinnorna får inte det stöd och denomvårdnad de skulle behöva efter en bröstcanceroperation.Psykiskt stöd behövs. Här har hälso- och sjukvården ettansvar. I det sammanhanget betyder ocksåbröstcancerföreningarna och dess riksorganisation (BRO)mycket. Dessa föreningar bör stödjas. Vi ser medtillfredsställelse att regeringen i årets budgetpropositionföreslår ökat stöd till handikapporganisationerna, av vilkaBRO är en.Ett speciellt problem som en del bröstcanceropereraderåkar ut för är svullen arm och infektioner i hand och arm.Genom en speciell behandlingsmetod, lymfdränage, harkvinnor med svullen arm kunnat hjälpas. Utbildning ilymfdränage genomförs på ett par ställen i Sverige.Behandlingen ingår dock inte i den medicinskabehandlingsarsenalen. Vi anser därför attbehandlingsmetoden bör utvärderas och att man däreftertar ställning till framtida utbildning och användning inomhälso- och sjukvården.LungcancerLungcancer har blivit allt vanligarebland kvinnor. Bakom detta ligger att kvinnor i ökandeutsträckning börjat röka och att de nu rökt så långtid att lungcancern börjat utvecklas.Rökning påskyndar också kvinnors åldrande. Dekommer tidigare i menopaus, får rynkigare hud och blirtidigare gråhåriga. Efter menopausen får rökande kvinnorsvagare benstomme och råkar därför lättare ut för benbrott.Kvinnor som röker löper större risk förblodproppssjukdom om de använder p-piller. Risken ökarmed åldern. Rökningen påverkar också graviditeten.Kvinnor som röker har svårare för att bli gravida och råkaroftare ut för missfall. Barn till rökande kvinnor har lägreöverlevnadsfrekvens. Man räknar med att kvinnors rökningårligen förorsakar 60 dödsfall bland och nyfödda. Tilldetta kommer att plötslig spädbarnsdöd är sex gånger högrebland barn till storrökande mödrar än bland barn till icke-rökare.Med tanke på rökningens allvarliga konsekvenser förkvinnor och deras barn anser vi att man måste satsaordentligt på att få unga kvinnor att inte börja röka och atthjälpa kvinnor som är rökare att sluta. en av sina viktigaste uppgifter.Beroende och missbrukLäkemedelsberoende och alkoholmissbruk är tvåhälsoproblem bland kvinnor som uppmärksammats undersenare år.Som en följd av de utjämnade dryckesvanorna harantalet kvinnliga alkoholister som behöver vård ökat isnabb takt. Missbrukarvården har ännu inte anpassat sinainsatser till en situation med en ökande andel kvinnligamissbrukare. Således riktas merparten av insatserna inommissbrukarvården främst till de kategorier som passar in ien traditionell bild av hur alkoholmissbrukarna skall se ut.Det kan ibland vara nödvändigt att i vården skilja ut dekvinnliga vårdtagarna från de manliga. Gemensam vård kani en del fall minska rehabiliteringsmöjligheterna ochinnebära risker för övergrepp riktade mot kvinnorna. Detär viktigt att program för kvinnor med alkoholproblemutvecklas på arbetsplatserna. Metoder måste ocksåutvecklas för behandling av kvinnliga alkoholister på detsätt som vid iStockholm gett uppmärksammade exempel på.Vi anser att det är en viktig uppgift för såväl dennybildade alkoholkommissionen som attta sig an uppgiften att minska det växandealkoholmissbruket bland kvinnor.Kvinnor köper enligt Apoteksbolagets statistik ut merberoendeframkallande lugnande medel och sömnmedel änmän. Det finns många fallbeskrivningar som visar attkvinnor blivit beroende av dessa medel. Vi vet dock inteomfattningen av detta beroende. Därför bör det centrumför läkemedelsepidemiologi som beslutade omvåren 1990 få i uppgift att göra en sådan kartläggning ochsamtidigt undersöka varför en del blir beroende av dessamedel och inte andra.Metoder för behandling av läkemedelsberoende harutvecklats och vidareutvecklas för användning i både slutenoch öppen vård. De resurser som står till förfogande för attta hand om personer med läkemedelsberoende är dock heltotillräckliga. I kommande förhandlingar med landstingenbör staten uppmärksamma dessa behov.ForskningKvinnors hälsoproblem har varit föremål för studier ochforskning i betydligt mindre utsträckning än manligasjukdomar. Vidare har många behandlingsmetoder försjukdomar som är gemensamma för kvinnor och mänutprövats på män och behandlingsmetoderna sedanöverförts till att gälla också kvinnor. Hänsyn har inte tagitstill kvinnors annorlunda biologi. Som exempel kan angesbehandlingsmetoderna för högt blodtryck och hjärtinfarkt.Olika forskare har redovisat resultat som tydligt visarsambandet mellan kvinnors hälsa och kvinnors arbete. Detrör sig dels om fysiska skador till följd av tunga lyft ochfelaktiga arbetsställningar, dels om psykisk ohälsa till följdav stressen på arbetsplatsen samt förhållandet att kvinnortar med sig arbetsstressen hem. Män varvar ner när dekommer hem medan kvinnorna fortfarande går på högvarvnär hemarbetet tar vid. Den högre självmordsfrekvensenbland kvinnliga läkare, tandläkare och sjuksköterskor är enallvarlig signal om att det inte står rätt till i arbetslivet.Större delen av den forskning som gjorts om sambandmellan arbete och hälsa/ohälsa har utgått från mänssituation. Hemarbetet har inte tagits med iarbetsbegreppet. Forskningen om kvinnors hälsa har i denmån den utförts varit inriktad på att hitta enkla sambandmellan olika variabler. Någon helhetsbild har inte erhållits.Det saknas också longitudinella undersökningar där manstuderat hur olika faktorer i förvärvsarbete och hemarbetepåverkar hälsan.Vi anser att det är viktigt att man fortsättningsvis i ökadomfattning satsar på forskning kring behandling av kvinnorshälsoproblem och kvinnors arbete och hälsa. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om abortförebyggande åtgärder,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sexuellt överförbara sjukdomar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om livmoderframfall ochinkontinens,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bröstcancer,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rökning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beroende och missbruk,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning ombehandlingsmetoder och arbetsmiljörisker.1