ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02T14 · 1992-03-24 00:00:00 — med anledning av förs. 1991/92:17 revisorers förslag angående granskningen av de statliga affärsverkskoncernerna revisorer har i sitt förslag angåendegranskningen av de statliga affärsverkskoncernerna underrubriken (5.1.2) tagit fasta påRiksarkivets uppfattning om nödvändigheten av att det görsen översyn av offentlighetslagstiftningen. Revisorernaskriver:Den i lagfästa principen om handlingarsoffentlighet har sin grund i allmänhetens behov av ochanspråk på insyn i myndigheternas verksamheter -- detta föratt förekomma övergrepp och fel men också för att främjaen offentlig debatt som rör samhälleliga angelägenheter.Myndigheternas verksamheter skall så långt som möjligtske i öppna former och under insyn av allmänhet ochmassmedia. Ett privaträttsligt organ med uppgift att drivaen ekonomisk verksamhet, t.ex ett statligt aktiebolag,betraktas inte som myndighet och omfattas inte av reglernai tryckfrihetsförordningen.Riksarkivet har uppmärksammat detta och i en skrivelsetill regeringen hemställt att regeringen tar initiativ till enöversyn av offentlighetslagstiftningen.Ett affärsverk som bolagiseras upphör som myndighet.Bolagets handlingar omfattas inte avoffentlighetsprincipen. Däremot skall det avveckladeaffärsverkets handlingar (myndighetens arkiv) bevaras i denutsträckning som är nödvändig för att tillgodose rätten attta del av allmänna handlingar, behovet av information förrättskipningen och förvaltningen samt forskningens behov.Utredningar som arbetat med förslag till statligamyndigheters upphörande har som intäkter räknatinbesparing av upphörande myndigheters arkivkostnadermen underlåtit att vidkännas och beräknaarkivmyndigheternas höjda kostnader. Inte heller har någraregler om förfarandet meddelats i det fall en statligverksamhet övergår till ett enskilt organ.Revisorerna pekar på behovet av att överväga vilka desamlade effekterna kan bli på det demokratiska systemetsfunktionsduglighet. Revisorerna uppmärksammar attbesluten om ändrade associationsformer för affärsverkenhittills grundat sig på underlagsrapporter sammanställdainom eller på uppdrag av regeringen.Revisorerna menar att beslutsunderlag i fråganom ändrade associationsformer för affärsverken även måstegrundas på parlamentariska överväganden i dekonstitutionella frågorna.Jag delar uppfattning om nödvändigheten aven översyn av offentlighetslagstiftningen. Ökade kostnaderpå grund av fler arbetsuppgifter och ökat lokalbehov förarkiven måste också beaktas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av en översyn avoffentlighetslagstiftningen.
mot · GF02T15 · 1992-03-24 00:00:00 — med anledning av förs. 1991/92:17 revisorers förslag angående granskningen av de statliga affärsverkskoncernerna Med anledning av riksdagsrevisorernas förslag vad avsergranskningen av affärsverken vill jag understryka detrevisorerna föreslår angående vikten av att affärsverkensroll klarläggs vad avser övergång till s.k. nyaassociationsformer.Det råder just nu stor oro ute i landet och speciellt iglesbygderna vad gäller affärsverkens roll för den framtidainfrastrukturen.Postverket aviserar förändringar som känns osäkra.Detsamma gäller otydliga roll vad avser dessregionala ansvar.I post- och teleutredningen (SOU 1990:27) redovisasförslag angående postens och sociala ochregionala ansvar beträffande investeringar. Men det är ipraktiken svårt att finna sådana förslag från dessa verk, ivarje fall när det gäller . De belopp som nämns ipost- och teleutredningen är för postverkets del 1,2miljarder och för del 1,9 miljarder.Med anledning av att det finns en uppenbar risk för attaffärsverken underlåter att investera på landsbygden och ide specifika glesbygdsområdena är det påkallat attrevisorerna nogsamt belyser postens och televerketsinfrastrukturella roll i ett glesbygdsperspektiv sett i relationtill hushållen och företagen.Om t.ex. inte investerar i ny teknik (AXEm.m.) i glesbygden kommer industrin och de små företagenatt hamna på efterkälken. Vidare elimineras möjligheternaatt nyskapa företagsmiljöer i glesbygd, vilket utarmarglesbygden med risk för att befolkningen tvingas flytta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att revisorerna i sittgranskningsarbete särskilt bör uppmärksamma deregionalpolitiska aspekterna på postens och televerketsverksamhet.
mot · GF02Ub14 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. Vid högskolan /finns tresektorer och ett antal forskningscentra. Högskolan harunder expanderat kraftigt och arbetar aktivt förutökad kompetensuppbyggnad av forskarutbildade lärare.I UHÄs tidigare anslagsframställningar och senast iUHÄ-rapport 1991:15 Reviderade beräkningar avlärarbehovet föreslås grundskollärarutbildningen medinriktning mot årskurserna 4--9 inrättas vid ''i första handhögskolorna , och eventuellt högskolanFalun/''.I regeringens proposition 1991/92:75 kan konstateras attnågot sådant förslag inte föreligger.Hösten 1991 utlokaliserade ,, grundskollärarutbildningmed inriktning mot årskurserna 4--9 med specialiseringenMa/No-ämnen till högskolan /. Dennafinansieras med medel för särskilda insatser för att förbättratillgången på lärare i ungdomsskolan.Utbildningen sker enligt lokal utbildningsplan utarbetadav universitet.Undervisningen sköts helt av lektorer anställda vidhögskolan /. Härvid utnyttjas lärare frånsåväl som institutionenför tekniska yrken.Det är av stor betydelse att högskolan utökar antaletforskarutbildade lärare. Ekonomiskt kan detta lösas genomatt grundskollärarutbildningen med inriktning motårskurserna 4--9 etableras vid högskolan / Borlängemed 60 platser och att högskolan i examensordningen gesexaminationsrätt för båda inriktningarna avgrundskollärarutbildningen. Härigenom skulle såvälingenjörsutbildningarna vid utbildningarna vid AES-institutionen tillföras utökadkompetens förutom att institutionen förundervisningsyrken såväl utökar kompetensen somförbättrar sin strukturella uppbyggnad.Inom regionen finns en avsevärd brist på lärare inommatematik och naturorienterande ämnen. Denna bristkommer att öka.Inrättande av grundskollärarutbildning om minst 60platser med inriktning mot årskurserna 4--9 skulle medföraatt högskolan ges möjlighet att nyrekryteraforskarutbildade lärare för gemensamkompetensuppbyggnad för högskolan totalt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrättagrundskollärarutbildning med inriktning mot årskurserna4--9 vid högskolan /,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser för 60 platser företablering av grundskollärarutbildning med inriktning motårkurserna 4--9,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om examinationsrätten.
mot · GF02Ub15 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. avlämnade ett yttrande tillregeringen rörande en ny statlig rektorsutbildning.I detta föreslås ''att en organisation byggs upp som enannan arbetsenhet vid högskolan. Krav bör då ställas på atten tillfredsställande geografisk spridning föreligger, attanknytning till forskning säkerställs, att det finns en närhettill lärarutbildningen och att den kompetens som förnärvarande finns inom den nuvarandeskolledarutbildningen tas till vara i den nyaorganisationen''.Synpunkter i anledning av förslag till nyrektorsutbildning har översänts frånSkolledarhögskolan, till statsrådetBeatrice . Bl.a. framhölls i denna ''att den föreslagnarektorsutbildningen i egentlig bemärkelse bör vara enakademisk utbildning, vilket innebär att den ocksåverksamhetsmässigt inordnas i och arrangeras av eninstitution inom högskolan. Dess utformning bör varaprofessionalitetsgrundande genom att den ärpoänggivande, ger möjlighet till fortsatta studiegångar framtill avlagd forskarutbildning, leds av lärare med traditionellakademisk kompetens och bygger på och utformas i närasamarbete med pågående forskning inom området''.Detta innebär att de personer som skall utbilda rektorerbl.a. bör ha statsvetenskaplig, offentligrättslig, pedagogiskoch läroplansteoretisk inriktning i sin kompetens, eftersomdet är just mot dessa områden som den i propositionenföreslagna utbildningen är inriktad.Denna kompetens finns redan uppbyggd inomSkolledarhögskolan, som är en gemensam arbetsenhetmellan högskolan i , högskolan för lärarutbildning iStockholm, och högskolanFalun/Borlänge.Verksamheten inom Skolledarhögskolan omfattar redani dag grundutbildning upp till 60 poäng, licentiatkursen upptill 80 poäng, uppdragsutbildning åt ett antal kommunersamt seminarie- och symposieverksamhet. Under ledningav docent bedrivs också omfattandeforskning.Rimligt är att denna utbildning kan fortsätta och attresurser för denna tillförs Skolledarhögskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lokaliserarektorsutbildningen till Skolledarhögskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser för utbildning vidSkolledarhögskolan.
mot · GF02Ub18 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. Det är med förvåning vi tagit del av propositionen omlärarutbildning och då funnit attfolkhögskollärarutbildningen i över huvud tagetinte nämns.Detta är anmärkningsvärt då linjen inrättats efter etttidigare fattat riksdagsbeslut och helt motsvarar denpraktiskt pedagogiska utbildning på 40 poäng som ipropositionen föreslås att alla blivande lärare i detoffentliga skolväsendet skall genomgå.Detta markerar ytterligare regeringens bristandeintresse för folkbildningen och dess betydelse.Visserligen behandlades i folkbildningspropositionenlärarutbildningen mycket kortfattat men det konstateradesdock att lärarnas pedagogiska och ämnesmässigakompetens har avgörande betydelse för att upprätthållakvaliteten på uppläggningen och genomförandet avfolkhögskolornas verksamhet. Det markerades också atthuvudmännen för folkhögskolorna bör ha ett störreinflytande än tidigare på lärarutbildningen somden enskilda folkhögskolestyrelsen själv numera fastställerkriterierna för lärarnas behörighet och kompetens.Ett stort förändringsarbete har påbörjats inom F-linjen iLinköping under föregående år. Ett nytt planeringsråd harbildats med inflytande från , . Lärarutbildningen har ocksåtillförts nya utvecklingsmöjligheter genom bildandet av ettvuxenutbildningscentrum och genom samverkan med detnationella programmet för folkbildningsforskning.De i propositionen föreslagna nya grundskole- ochgymnasielärarutbildningarna kan inte ersätta dennuvarande folkhögskollärarlinjen. Det är synnerligenviktigt att samtliga framtida lärare på folkhögskolorna harmöjlighet att få del av den folkbildningsspecifikalärarutbildningen i som en grund ellerkomplement till tidigare studier och yrkeserfarenheter.F-linjen tillgodoser också det behov av pedagogisk ochfolkbildningsinriktad utbildning som finns blandstudieförbundens och folkrörelsernas pedagogisktverksamma funktionärer.Även om själv får frihet attavgöra folkhögskollärarlinjens utformning efter den 1 juli1993 är det viktigt att markerar attfolkhögskollärarlinjen i bör finnas kvar som ensärskild praktisk pedagogisk utbildning på 40 poäng,betydelsefull för folkhögskolornas och studieförbundensfortsatta utveckling i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att folkhögskollärarlinjen iLinköping skall finnas kvar som en särskild praktisk-pedagogisk utbildning på 40 poäng,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en särskild examensbenämning förfolkhögskollärarutbildning bör införas.
mot · GF02Ub20 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. I propositionen föreslås beträffande högskolan förlärarutbildning i (HLS) bl.a. att som ettalternativ till upprustning och utbyggnad vid Rålambshovskall förutsättningarna prövas för en omlokalisering avhögskolan till i första hand Brunnsvikenområdet.Det innebär att regeringen helt frångår tidigare planerpå en omlokalisering av HLS till och Södertälje.Från socialdemokratisk sida i har vimedvetet arbetat för att åstadkomma en spridning avhögskoleutbildningen inom . ärnästan all högre utbildning och forskning koncentrerad tillett snävt begränsat område i . Dennaobalans avspeglar sig också i ungdomens val av utbildningoch utbildningsnivån i olika delar av länet. En betydandedel av länets högteknologiska industrisysselsättning finnsinom södra delen av länet. Företag som , AlfaLaval, och är i hög grad beroende avvälutbildad arbetskraft.Detta är enligt vår mening starka skäl för att tillgångentill högskoleutbildning på måste öka. Dessutommåste det totala antalet utbildningsplatser i regionenshögskolor öka för att bättre motsvarabefolkningsunderlaget och näringslivets behov av utbildadpersonal. En decentralisering av utbildning och forskninginom kommer också att bidra till attstimulera kreativitet och mångfald.Den tidigare socialdemokratiska regeringen föreslog attHLS skulle flyttas till , men ville dockföre sitt ställningstagande få förslaget ytterligare analyserat.En särskild utredare tillsattes, som i sin bedömning komfram till att ytterligare högskoleutbildning med fördelkunde lokaliseras till och att var ettlämpligt lokaliseringsalternativ för HLS. Flera viktigaremissinstanser, som och ,tillstyrkte förslaget. Det fäster regeringen nu inget avseendevid, vilket är anmärkningsvärt.Enligt vår mening kan det inte vara rimligt att ytterligarekoncentrera högskoleutbildningen till det redanhögexploaterade Frescatiområdet vid . Enytterligare exploatering av det från kulturmiljösynpunktmycket känsliga Brunnsvikenområdet bör undvikas.Riksdagen har uttalat att Haga-Brunnsviken-Ulriksdalsområdet utgör en mycket värdefull del av vårtsvenska kulturarv och att det är angeläget att områdetskyddas mot fortsatt exploatering. En lokalisering av HLStill Brunnsvikenområdet är mot den bakgrunden fögasannolik.Regeringens förslag kommer att innebära en fortsatttillvaro för HLS i splittrade och provisoriska lokaler vidRålambshov. En lokalisering till skulle i ställetinnebära att HLS tämligen omgående får tillgång tillmoderna och ändamålsenliga lokaler i en s.k. campusmiljö.Genom pågående utbyggnad av järnväg och vägar kommeravståndet till inte längre att spela någonavgörande roll. Sett ur ett Mälardalsperspektiv är enlokalisering till önskvärd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med avslag på regeringens förslag beslutaromlokalisera högskolan för lärarutbildning i tillSödertälje.
mot · GF02Ub22 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. I propositionen om lärarutbildning klagas på atttillströmningen till lärarutbildningen varit ojämn i landetoch att direkta rekryteringsproblem funnits tillgrundskollärarutbildningen med inriktning på årskurs 4--9med specialisering i matematik och naturorienterandeämnen funnits. Vi vill i motionen peka på fördelarna medatt en grundskollärarutbildning förläggs till Högskolan iJönköping.Lärarutbildningen vid har enlång tradition och är väl etablerad genom goda kontaktermed regionala och kommunala organ inom skolområdet.Inom institutionen bedrivs , inom sektorn förundervisningsyrken, utbildning på grundskollärarlinjenårskurs 1--7 (150 nybörjarplatser), fritidspedagoglinjen (60nybörjarplatser) och förskollärarlinjen (120nybörjarplatser).Högskolans egentliga upptagningsområde förlärarutbildningar omfattar, förutom ,och norra . Inom dettaupptagningsområde bodde 1991 ca 260.000 personer, vilket utgör av befolkningen utanför de tre storstadsregionernaStockholm, och Malmö.Inom upptagningsområdet finns väl utbyggdakommunikationer, och får allt större betydelse.Studerande kan pendla mellan ochexempelvis med tåg.Lärarutbildarnas ämnesmässiga kompetens är hög; av 65lärare är 17 lektorsbehöriga (). Därutöver finns en fördjupad kompetens inom detspecialpedagogiska området som får en allt större betydelseför hur framtidens lärare kommer att kunna lösa sinaundervisningsuppgifter.Forsknings- och utvecklingsarbeten bedrivs inom olikaprofilområden där forskarna också undervisar pågrundutbildningarna vilket ger en effektivforskningsanknytning som direkt kommer de studerande tilldel.Sammantaget leder ovan nämnda förutsättningar till enmycket god rekrytering av studerande till högskolansutbildningar. Lärarutbildningarna ligger här i topp i landetvad gäller utbildningsorterna utanför storstadsregionerna.Som exempel på den goda rekryteringen kan nämnasgrundskollärarlinjen, årskurs 1--7, som under de första årenöver hela landet dragits med tomma platser på grund av lågtantal behöriga sökande. Redan vid kunde samtliga 120 platser fyllas påbörjade över 150 studerandeutbildningen.Som enda utbildningsort utanför storstäderna fylldeJönköping vid denna antagning samtliga tilldelade 60platser på fördjupningen i matematik ochnaturorienterande ämnen. Vi anser därför att Högskolan iJönköping är väl lämpad för en grundskollärarlinjeomfattande årskurs 4--9 enligt den modell riksdagenbelutade om år 1985.Vidare efterlyser vi förslag från regeringen angåendevidareutbildning av förskollärare till grundskollärareårskurs 1--7. Planeringsarbetet för en dylik linje har pågåttvid under innevarande budgetår. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att lokalisera engrundskollärarlinje med inriktning mot årskurs 4--9lokaliseras till ,2. att hos regeringen begär ett förslag omvidareutbildning av förskollärare till grundskollärare förårskurs 1--7,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt utbildningen bör förläggas till högskolan i .
mot · GF02Ub23 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. /har till . Därgenomförs nu investeringar i nya lokaler som skall brukasi samverkan med vårdhögskola, vilket skaparmöjligheter för en god utveckling och ett rationelltresursutnyttjande.I regeringens proposition om lärarutbildning anvisasmedel för 60 antagningsplatser till förskollärarutbildningom 100 poäng vid högskolan i /. Dåhögskolan genom särskilda medgivanden därutöverbedriver utbildning av förskollärare om 50 poäng ochfritidspedagogutbildning innebär regeringens förslagminskade resurser.Fyrstadsregionens behov av förskollärare ochfritidspedagoger är väl dokumenterat och sökandeunderlaget är stort. Vid högskolans senaste antagning tillförskollärarutbildningen var det för 100-poängsutbildningen sex sökande och till 50-poängsutbildningen åtta sökande till varje utbildningsplats.Om verksamheten vid högskolans institution förundervisningsyrken dras ner, innebär det dessutompraktiska svårigheter. Begränsas verksamheten vidinstitutionen till att endast omfatta 60 antagningsplatser gesinte ett tillräckligt underlag för lärartjänster.Enligt vår mening bör därför högskolan iTrollhättan/genom omfördelning tilldelasresurser för inrättande av 30 utbildningsplatser förfritidspedagoger. Dessutom bör resurser tilldelas för 30platser på 50 eller 100 poängs förskollärarutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar tilldela högskolan iTrollhättan/ökade resurser i enlighet med vad imotionen anförts.
mot · GF02Ub26 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. ANT-utbildning av lärareNär och tillhörandeorganisationsenheter avskaffades, försvann även den resurspå länsskolnämnderna som var ett stöd för skolans ANT-undervisning. Det ankommer således på den enskildeläraren eller skolledaren, om eleverna skall erhålla dennakunskap.I CAN:s senaste rapport ang. skolelevers drogvanor(CAN:s rapportserie nr 20) anser av flickorna och av pojkarna, att de fått för lite information i ANT-kunskap. av pojkarna och av flickornatyckte, att de fått för mycket information. Samma rapportredovisar även en ökning av konsumtionen av alkohol blandskolelever.Om den blivande lärarkåren skall kunna förmedla en braoch kvalitativt god undervisning inom de områden somhandlar om alkohol, narkotika, tobak, doping ochläkemedel krävs en vägledning redan i grundutbildningen,så att ANT-kunskaperna integreras på ett naturligt sätt iundervisningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ANT-undervisningen ilärarutbildningen.
mot · GF02Ub27 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. Grundskollärarutbildning med inriktning motårskurserna 4--9 vid högskolan i /SandvikenVid högskolan i /utbildas f.n.grundskollärare med inriktning mot årskurserna 1--7 delsinom reguljär utbildningslinje i , dels somdistansundervisning samt dels som vidareutbildning avförskollärare och fritidspedagoger. En nära samverkan skermed komvuxenheterna i för att erbjudamöjligheter till den för behörigheten nödvändigakompletteringen av gymnasiebetyg. Ett omfattande arbetehar skett för att skapa en utbildning, där ämnesteori,metodik och praktik integreras under hela studietiden.Behovet av nyrekrytering av grundskollärare i länetfram beräknas till drygt 1 300, varav ca 450 iårskurserna 4--9. För ämnesområdet matematik ochnaturorienterande ämnen är behovet särskilt stort.Goda erfarenheter finns av nuvarande utbildning förårskurserna 1--7. En förstärkt basorganisation ger möjlighettill en för skolområdet viktig samverkan mellan utbildningför årskurserna 1--7 och 4--9. Lärarresurserna finns redan istor utsträckning och möjligheterna att rekrytera nyalärarutbildare är mycket goda, delvis beroende på närhetentill Uppsala.I regeringens proposition 1991/92:75 påpekas att jukortare avståndet till lärarutbildningen är, desto högre är iregel andelen behöriga lärare i skolan. För att säkerställabehovet av grundskollärare i samt för attkunna tillgodose även behoven i kringliggande län är ettfullständigt lärarutbildningsutbud nödvändigt vidhögskolan i /, dvs. ävengrundskollärarutbildning med inriktning mot årskurserna4--9. För att förverkliga detta föreslås att högskolan tilldelasanslag, under , för att /93 utveckla kursplaner för utbildning avgrundskollärare med inriktning mot årskurserna 4--9 och attsådan utbildning startar /94 för 50 studerande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar att lokalisera grundskollärarutbildning medinriktning mot årskurserna 4--9 i den form som riksdagenbeslöt om 1985 till högskolan /.
mot · GF02Ub29 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. I är det endast som fårytterligare platser för grundskollärarutbildning, dockendast 86 av totalt 1 450 som föreslås i propositionen. Averfarenhet vet vi att utbildningsorterna alltid gynnas i enbristsituation, vare sig det gäller lärare eller läkare ellerannan högre utbildning. Många väljer att stanna kvar inärheten av utbildningsorten. I Norrlandslänen kommerpensionsavgångarna inom att bli mycketbesvärande . Det finnskommuner som behöver ersätta närmare en fjärdedel avlärarna i på grund av pensionering.Inlandskommunerna har dessutom ett stort antalobehöriga lärare. I finns 140obehöriga lärare. För att kunna erbjuda dessa behörighethar högskolan i /framgångsrikt prövatdistansstudier på heltid för blivande grundskollärare förårskurserna 1--7. Motiverat av bristsituationen har enöverintagning medgivits till distansundervisningen -- 100studerande till 60 platser. har avsatt en del avsina infrastrukturmedel för att i samarbete med högskolan iSundsvall/ påbörja distansutbildningen avobehöriga lärare.Det är nödvändigt att utöka antagningen avgrundskollärare vid högskolan i /bådepå grund av de stora pensionsavgångarna och den storaandelen obehöriga. Högskolestyrelsen har prioriteratgrundskollärarutbildningen i sin planering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lärarutbildning vidhögskolan i / .