ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sk627 · 1992-01-27 00:00:00 — Nidingens Dubbelfyr på är i trängandebehov av upprustning för att detta historiskt och kulturelltmycket värdefulla byggnadsverk inte skall förstöras. IKungsbacka har bildats en särskild stiftelse, ''Stiftelsen förbevarande av Nidingens Dubbelfyr'' med uppgift att försökarädda fyren för framtiden. Fyren ägs av staten, men detfinns inga allmänna medel för upprustningen.Stiftelsen har samlat ihop pengar i storleksordningen500.000 kr som tillsammans med övriga frivilliga insatserbör räcka till den nödvändiga upprustningen. Stiftelsenmåste dock betala moms på köpta tjänster och varor ochdärmed krävs ytterligare , som inte finns. Det kan synas minst sagt ogint avstaten -- som gratis får sin egendom upprustad för plus värdet av frivilliga insatser -- att kräva skatt pådenna gåva med ytterligare 125.000 kr.Sjöräddningssällskapets fartyg har genom ettriksdagsbeslut /92:SkU5 fått en speciell befrielse frånmervärdesskatt. ''Räddningen'' av Nidingens Dubbelfyr ochliknade synnerligen angelägna upprustningar avvärdefulla kulturbyggnader borde kunna ges en möjlighettill momsbefrielse på gjorda inköp i likhet med vad somgäller fartyg.Det bör ankomma på utskottet att utarbeta förslag tillde ändringar i lagen om mervärdesskatt som krävs för attmöjliggöra detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att synnerligen angelägenupprustning av värdefulla kulturbyggnader skall kunna gesmöjlighet till momsbefrielse på liknande sätt som gäller förSjöräddningssällskapets fartyg.
mot · GF02Sk628 · 1992-01-27 00:00:00 — Skattefri servering på Gotlandsbåtarna ger i praktiken ett rejält regionalpolitisktstöd till genom reglerna för skattefri försäljning.Detta är fullständigt omotiverat.Den inomsvenska trafiken på internationellt vattenborde få möjlighet att konkurrera om de stora inkomstersom den omfattande konferensverksamheten alstrar. Mankan fråga sig varför dessa medel, oftast spenderade avsvenskar, inte kan få bättre möjlighet att stanna i de svenskaföretagen.Om Gotlandstrafiken kunde servera skattefri mat ochdryck ombord skulle Gotlandstrafiken kunna konkurreratill exempel med Ålands- och Finlandstrafiken. Stora delarav de medel som spenderas på konferenser skulle kunnastanna i landet om de spenderades på resor till därdet går svenskflaggat tonnage istället för att till stora delargå till finska, polska och tyska företag.Genom den rådande 24-timmars-regeln begränsas denmängd alkohol som tas i land. De inomsvenska turerna ärkortare än och skattefrihet skulle endast gälla det som intaspå båten. Allt som tas i land måste då förtullas. Deinkomster av försäljning av alkohol och cigaretter som säljsi taxfree-butikerna och tillfaller våra grannländer viddessa konferens- och persontrafikresor skulle iställettillfalla Systembolaget och Tobaksmonopolet.Det finns ett klart samband mellan attraktiviteten hosfärjetrafiken och möjligheterna till skattefri förtäring. Detkan konstateras på linjen --där inteheller skattefria varor kan tas i land.Gotlands beroende av jordbruk är större änriksgenomsnittet. Det är svårt att få företag att etablera sigdär. regionalpolitiska problem kommer sannoliktinte att minska. Om skattefri försäljning skulle tillåtasombord skulle andelen konferensresor till medstörsta sannolikhet öka så att det skulle bära sig att låtafärjorna gå från Stockholm.Avståndet från gör att tidsmässigtpassar för konferensresor. Nya konferenshotell skulle växaupp i och skulle kunna bli mindre beroendeav regionalpolitiskt stöd. Det kunde bli en varaktig lösningpå problem om åretruntturismen tilläts växa sigstark på detta sätt.Metoden används för att klara motsvarande problem pågrund av likartade geografiska förhållanden i andra länder,till exempel i , , och Finland.Mellan motsvarighet i , ochFrankrike, råder skattefrihet. Så även mellan ochHelgoland och mellan och . MellanÅbo och går färjan inomskärsvarvid skattefri servering sker. öppnardäremot inte förrän på internationellt vatten. Skattefriservering sker således mellan finska hamnar. Det voreekonomiskt förnuftigt av att tillämpa motsvaranderegler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattefri servering förGotlandstrafiken.
mot · GF02Sk629 · 1992-01-27 00:00:00 — /91 är översättningsarbetemomsbelagt, såvida det ej är fråga om översättningar, förvilka översättaren äger lagstadgad upphovsrätt enl 4§ upphovsrättslagen. Detta innebär bl a att översättningav litterära eller konstnärliga verk ej omfattas avmervärdesskatt. För att få denna momsbefrielse skallöversättningen vara ett resultat av eget intellektuelltskapande enligt yttrande från bl a skattemyndigheten i och län.Detta måste anses mycket otillfredsställande ochkrångligt för översättare. När är en översättning resultatetav eget intellektuellt skapande och vad är ett litterärt verk?Är ett facklitterärt verk momsbefriat eller skall det åläggasmoms?Bland många översättare i landet råder stor osäkerhet imomsfrågan. Olika myndigheter ger olika svar om enöversättning skall momsbeläggas eller inte. Detta är klartotillfredsställande. All översättning borde antingen varamomspliktig eller momsbefriad, helst momsbefriad, så attdessa oklarheter för våra översättare försvinner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om moms på översättningsarbete.
mot · GF02Sk630 · 1992-01-27 00:00:00 — Det är orimligt att bara en av lederna --Bornholmmedges tax-free-försäljning. Det har lett tillkonkurrenssnedvridning och medfört olyckligakonsekvenser. Likaså har lett till klart sämreförhållanden i trafiken över . Dessa förhållandenbehöver åtgärdas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tax-free-försäljning på ledernaSverige--,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GF02Sk634 · 1992-01-27 00:00:00 — Elbilen har goda förutsättningar att spela en viktig roll iett framtida mer miljövänligt kommunikationssystem.Elbilen ger en avgasfri närmiljö och är väsentligt tystare änvanliga motorfordon.Om elbilarna drivs med el genererad i vattenkraft-,vindkraft- eller kraftvärmeverk så blir energivinsternabetydande jämfört med bränsledrivna bilar.Batteriernas kapacitet är en begränsande faktor förelbilen. Körsträckan per laddning är . Detta skall ses i perspektivet att medelreslängdenför en normalbilist är ca 4 mil per dag. Trots detta är elbilen i första hand endistributionsbil för de större städerna och en bra ''andrabil''för de kortare tätortsresorna. Det är också i denna funktionsom elbilens miljöfördelar är mest värda.Genom riksdagsbeslut har såväl nya personbilar somdieselfordon indelats i miljöklasser 1--3. När det gällerpersonbilar så erhåller klass 1-bilar en reducering avförsäljningsskatten med medan den höjs med för klass 3-bilar. En skatteskillnad totalt på 6.000 kr.För att främja introduktionen av elbilen och andraframtidsbilar som uppfyller speciellt höga krav påmiljövänlighet och bränsleeffektivitet bör en ''elitklass''införas.Exempel på krav som bör ställas på en sådan framtidsbilär:Bränsleförbrukningen vid blandad körning skall ejöverstiga 0,55 l per mil (beräknat efter energiinnehållet i bensin) för enbil i storleksklass 740.Utsläppen av koloxid, kolväten, kväveoxiderhögst hälften av kraven katalysatorbilar.Bilen skall utan omställning (frånsett elbilen) kunna köraspå ett oljebränsle (bensin eller diesel) och minst ettbiobränsle (alkohol, växtolja, biogas).Dessa krav bör vara möjliga att uppfylla under 90-talet.För att stimulera bilindustrin till att satsa på framtidsbilenkrävs en rejäl kostnadsfördel. Den bör sannolikt ligga istorleksordningen 30.000--40.000 per fordon genom ettreducerat uttag av försäljningsskatt och moms.Finansieringen bör ske genom en höjning avförsäljningsskatten på övriga fordon. blir denna höjning sannolikt obetydlig därför attantalet fordon som uppfyller ''Elitklasskraven'' är få.Det är viktigt att kostnadsfördelen upplevs som stabilom industrin skall vara beredd att göra långsiktigasatsningar. Därför bör det fastställas att den skall gällaunder . Därefter bör en omprövning ske av såvälmiljökrav som finansiering. Även kanförändringar av finansieringen behöva göras, men garantimåste finnas för att det inte skall innebära en totalt ökadbeskattning på nya bilar utan endast en omfördelning tillfördel för miljövänliga bilar och belastning av de mermiljökrävande. Principen skall vara att ''den som förorenarskall betala''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en elitklass förelbilar och andra speciellt miljövänliga bilar.
mot · GF02Sk635 · 1992-01-27 00:00:00 — Skatteomläggningen har orsakat ettskatteuttag från landets länsmuseer som inte kan ha varitavsikten med reformen.En grundorsak till detta är att länsmuseerna vanligtvis ärstiftelser. Detta anses vara en lämplig form förkulturinstitutioner som ägs av samhället -- i länsmuseernasfall landsting och kommuner.Museiverksamhet är i mervärdesskattelagen undantagenfrån skatteplikt. Detta innebär följaktligen att ingenavdragsrätt finns för museiverksamheten. Momsen belastaralltså verksamheten som en kostnad.Efter skatteomläggningen 1991 har museerna fåttmomskostnader för revision, persontransporter, bevakning,teletjänster -- och inte minst för fastighetsförvaltning ochfastighetsskötsel. Moms på fjärrvärme, renhållning, energioch vatten har också tillkommit. Enkelt uttryckt skallmuseet betala moms då vaktmästaren går upp på taket föratt byta ut en tegelpanna -- eller med annat ordval:skatteplikt åvilar husägare som i egen regi utförskattepliktiga tjänster på sin fastighet.Det är alla bekant att skattesakkunniga då denna tankeinitierades hade en helt annan kategori husägare i tankarnaän museistiftelsernas kulturbyggnader.Museets huvudmän -- landsting och kommuner -- är judäremot skattepliktiga och kan därmed dra av ingåendemoms.Det kan inte ha varit statens mening 1991 att samtidigtsom sammanlagt 125 nya grundbelopp anslagits till landetslänsmuseer och som visade på samhällets uppskattning avderas regionala kulturarbete och en önskan om vidareutveckling, så skall stora belopp tas tillbaka frånlänsmuseerna genom en förändrad mervärdesskatt!En rimlig förändring bör vara att länsmuseerna fårsamma skatteförhållanden som sina huvudmän. Detta börges regeringen till känna.Regeringen bör pröva möjligheterna att ändra reglernaför länsmuseernas mervärdesskatteplikt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsmuseernasmervärdesskatteplikt.
mot · GF02Sk636 · 1992-01-27 00:00:00 — Stimulansåtgärder för katalysatorrening av bilar Regeringsförklaringen visade regeringens vilja att medekonomiska styrmedel göra miljöförstöring ''olönsam''. Ettområde som är känsligt för prishöjningar är bilismen. Detvore tveklöst en stor miljövinst om alla bilar på de svenskavägarna var katalysatorrenade. Det är av många olika skälinte önskvärt att förbjuda äldre, icke-katalysatorrenadebilar, men man kan med enkla medel styra bilisterna till attinte välja att köra långa sträckor med dessa äldre bilar.En omedelbar effekt skulle kilometerskatt på icke-katalysatorrenade bilar få: t ex /år ingenskatt, upp till 1 /km, och däröver /km.Antal körda km kunde lämpligen avläsas vid den årligabilprovningen. Redan nu bestäms ju storleken påbilförsäkringens premie utifån antal körda km.En annan åtgärd är att öka skatten på blyad bensin med10 öre/l.Vinsten av denna kilometerskatt samt skatten på blyadbensin skulle gå till stimulansbidrag på eftermontering avkatalysatorrening.Dessa två åtgärder skulle dels innebära att de äldre bilarsom kan eftermontera rening i stor utsträckning skulle göradet, och att de gamla bilar som inte klarar att köra oblyadbensin bara skulle ''hobbyköras'' och inte ligga ibrukskörning, som t ex taxibilar. Ändå skulle ett rimligtutrymme ges för den måttlige bilbrukaren med enhalvgammal bil, samt för veteranbilsbruk som har enförsumbar miljöpåverkan, men stort hobbyvärde förmånga.Nyare bilar är förutom att de är katalysatorrenadedessutom mer trafiksäkra och krocksäkra. Ovanståendeförslag skulle alltså dessutom minska trafikskadorna, medde kostnader och det lidande de medför. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kilometerskatt för icke-katalysatorrenade bilar, samt höjd skatt för blyad bensin.
mot · GF02Sk637 · 1992-01-27 00:00:00 — skedde en förändring beträffandeskyldigheten att deklarera mervärdesskatt. Den s kkontantmetoden slopades i princip. Den som blevskattskyldig till mervärdesskatt efter utgången av år 1980kunde normalt inte tilldelas den metoden vid registrering.Kontantmetoden innebar att denmervärdesskatteskyldige redovisade ingående ochutgående mervärdesskatt i takt med att kontantabetalningar företogs respektive uppbars. gäller somhuvudregel vid registrering av mervärdesskatt att denskattskyldige tilldelas s k faktureringsmetod, vilket innebäratt mervärdesskatt i princip redovisas i takt med attfakturor erhålles respektive utställs. För mindreverksamheter finns möjlighet att tillämpa s kbokslutsmetod. Bokslutsmetoden kan sägas utgöra enmodifierad kontantmetod; löpande följermervärdesskatteredovisningen kontanta in- ochutbetalningar. -- i samband med bokslutet --tas hänsyn till utestående skulder och fordringar.Inte minst i rådande konjunkturläge innebär tillämpningav faktureringsmetoden en svår likviditetspåfrestning förmånga företagare, särskilt i branscher där kunderna kanvara s k tröga betalare. Utan att ha täckning i kassan ärföretagaren skyldig att till staten redovisa och inbetalamervärdesskatt som ingår i utestående obetalda fordringar.Särskilt svårt blir det för företagare som har en låg ingåendemervärdesskatt mot vilket utgående mervärdesskatt kankvittas. Bokslutsmetoden erbjuder en förbättring men intenågot fullgott alternativ till faktureringsmetoden. Dettadels beroende på att den endast tilldelas verksamheter avmindre omfattning, dels därför att ifrågavarande problem --i vart fall för vissa branscher -- endast skjuts upp till slutet avåret. Med de nu tillämpade systemen kan egna företagareutsättas för likviditetspåfrestning som skapar otrygghet ochingenting har med normalt fungerande marknadskrafter attgöra.Det torde därför inom svenskt näringsliv föreligga behovav att inom flera branscher återinföra möjligheten att fåredovisa moms enligt en s.k. ren kontantmetod. Dettaskulle underlätta etablering och tryggare tillvaro främst försmå och medelstora företag i flera branscher, inte minst desom är utsatta för internationell konkurrens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en snabbutredningangående behovet och effekter av återinförandet av en renkontantmetod som en alternativ redovisningsmetod påmomsområdet.
mot · GF02Sk638 · 1992-01-27 00:00:00 — Privata vårdgivare och momsen En effekt av den breddning av mervärdesskatten somgenomfördes i och med skatteomläggningen har blivit attdet i vissa fall uppstått en bristande neutralitet mellanoffentliga och privata vårdgivare, som i sin tur leder till enosund konkurrenssituation och minskade valmöjligheter förde enskilda vårdkonsumenterna.Landstinget har verksamhet som är momspliktigoch verksamhet som inte är det. I de fall där momspliktföreligger är också konkurrenterna momspliktiga.Landstinget är alltså alltid gynnat gentemot privatavårdgivare.Kriteriet för momsbefrielse är att verksamheten skallfalla inom lagen för allmän försäkring, dvs ha avtal med ochfå ersättning från och bedrivas avlegitimerade personer.Det finns tre varianter på momspliktighet/ickemomsplikt:1. Offentliga vårdgivare -- alltid momsbefriat 2. Privata vårdgivare med avtal med --momsbefriat 3. Privata vårdgivare utan avtal enl. 2 -- momspliktigt.Till det som är momspliktigt hör bl.a. fotvård,alternativmedicin men även allmän privat vårdverksamhetutan avtal med . Mest angeläget attmomsbefria är fotvården. Denna berör bl.a. diabetiker somär i oundgängligt behov av fotvårdsbehandling, såledesbehandling av rent medicinska skäl. Ofta är de som går påfotvården därtill pensionärer med låg inkomst.Från sida uppmärksammade vi redan i ochmed riksdagsbehandlingen av skatteomläggningen denbristande neutralitet som beskrivits ovan. Statsrådet har i ett frågesvar i under höstenangivit att en utredning kommer att se över frågan ommervärdesskatten och konkurrensneutraliteten och attdenna utredning skall arbeta skyndsamt. Det är utmärkt attså blir fallet. Dagens situation leder till kostnadsfördyringaroch minskad valfrihet för vårdtagarna och bristandekonkurrensneutralitet mellan vårdgivarna. Enligt vårmening finns det principiellt sett två vägar att gå för attundanröja bristerna i neutraliteten -- antingenmomsbelägga hela området eller momsbefria helavårdområdet. Större delen av vårdområdet är redan i dagmomsbefriat. Därtill är vården en ur samhällelig synvinkelså pass oundgänglig verksamhet att det enligt våruppfattning vore naturligt om utredningens slutsats blev atthela vårdområdet bör momsbefrias. De speciellaproblemen med moms på fotvård och alternativmedicinmåste därvidlag särskilt uppmärksammas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrensneutralitet mellanoffentliga och privata vårdgivare,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om momsbefrielse av fotvård ochalternativmedicin.
mot · GF02Sk639 · 1992-01-27 00:00:00 — I en dom i Regeringsrätten slås fast attvärmeproduktionen vid dieselkraftvärmeverket i Visbyskall vara helt befriad från beskattning. Regeringsrättensdom är ytterligare ett bevis för hur orimlig och ologisknuvarande beskattning av elproduktionen är.När olja användes för värmeproduktion är den totalabeskattningen ca per kubikmeter, vilket är enrimlig belastning med hänsyn till oljans negativamiljöpåverkan. Det ger också biobränslena en rimligkonkurrenskraft grundad på biobränslenas miljöfördelar.Användes olja för elproduktion i kondenskraftverk så ärden helt skattefri, trots att verkningsgraden bara är 30--. Dvs att när den negativa miljöpåverkan räknat per kWhnyttig energi fördubblas så slopas alla miljömotiveradeskatter. Ur miljösynpunkt är detta helt oacceptabelt och deterkänns av de flesta men ändå har det aldrig funnits någonmajoritet i för att göra något åt det.Förvirringen har blivit än värre sedanriksdagen beslutat att befria värmeproduktionen ikraftvärmeverk från energiskatt. Detta ger framför alltoljan som har hög energiskatt konkurrensfördelar gentemotbiobränslen. Resultatet har blivit en ökad användning avolja för kraftvärmeproduktion på grund av denlågbeskattade värmen. Denna utveckling går stick i stäv motriksdags- och regeringsbeslut om att ökad användning avbiobränslen skall främjas. Regeringsrättens dom avseendedieselkraftvärmeverket i innebär ytterligare enkonkurrensfördel för oljan. Det finns risk för attnyinvesteringar kommer att göras i denna typ avelproduktion på grund av ''att man får förorena utan attbetala''.I Finansplanen finns ett miljöavsnitt där principen ''attden som förorenar skall betala'' slås fast som en grundtes förmiljöpolitiken. Samma inriktning markeras iRegeringsförklaringen . Detta förpliktigartill att snabbt försöka hitta en väg ur det miljöförstörandeskattesystem som tillämpas vid fossilbränslebaseradelproduktion och delar av värmeproduktionen.Den av beslutade NOx-avgiften för utsläppfrån större eldningsanläggningar kommer att återbetalas tillde avgiftsbetalande anläggningarna på ett sådant sätt attden som har små NOx-utsläpp tjänar pengar och den somhar stora utsläpp belastas. Totalt sett ökar inte kostnadenför de berörda företagen genom uttag av NOx-avgiften mendet finns ändå ett starkt ekonomiskt intresse för varjeföretag att minimera NOx-utsläppen. Detta har redan sattsin prägel på de berörda företagens investeringar och redaninnan avgifter börja tas ut så har NOx-utsläppen reduceratsväsentligt.Ett liknande system borde införas för elproduktionen.En koldioxidavgift efter samma principer som NOx-avgiften skulle ge en önskvärd miljöstyrning utan atttotalkostnaden för elproduktionen ökar. Den kommer inteatt märkbart påverka elpriset i , men kan förhindrafelinvesteringar i miljökrävande elproduktion.Energieffektiv elproduktion gynnas liksom användningenav förnybar energi. Det bör ankomma på regeringen att tafram förslag enligt de riktlinjer som ovan redovisats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om miljöavgifter påelproduktionen.
mot · GF02Sk640 · 1992-01-27 00:00:00 — Målet med svensk alkoholpolitik är att begränsa dentotala alkoholkonsumtionen och därmed skadorna.Erfarenheterna visar att minskad konsumtion av alkoholleder till positiva effekter både för samhället och för denenskilde. har därför anslutit sig till WHO-målet omminskad konsumtion med fram till år 2000.För att nå detta mål krävs en rad insatser. De måste varalångsiktiga och konsekventa. Förutom upplysning,attitydbildning och forskning krävs att alkoholen görssvårtillgänglig genom en restriktiv alkoholhandel och enhög prisnivå. Erfarenheter visar att alkoholprishöjningarmed minskar handeln med underen sexmånadersperiod. Möjligen är detta ett uttryck för attvi ligger på en relativt hög prisnivå och att prisinstrumentetblir särskilt effektivt under sådana förhållanden. Dettainnebär en möjlighet att genom prishöjning nåkonsumtionsförändringar som både av sociala ochsamhällsekonomiska orsaker bör utnyttjas.Det är också angeläget att alkoholpriserna regleras medautomatik och att detta kan ske underåret. Effekten av prisföljsamheten blir då större ochhamstring kan undvikas.Socialstyrelsen har i sitt ''Handlingsprogram för attminska alkoholkonsumtionen med '' uppmärksammat dessa förhållanden ochföreslår:att regeringen till under entreårsperiod framlägger förslag om att realpriserna påalkohol höjs och att den kraftiga ökningenav starkölskonsumtionen härvid särskilt beaktas,attregeringen med anledning av 25-procentsmålet inlederöverläggningar med arbetsmarknadens parter om att skapaett nytt prisindexsystem där inte alkoholpriserna ingår,att regeringen till framlägger förslag om enautomatisk och mera frekvent justering av alkoholprisernasom bättre motsvarar reallöneutvecklingen ochprisförändringar.Enligt vår mening är det angeläget att prisinstrumentetanvänds så att totalkonsumtionen kontinuerligt minskar,vilket förutsätter större genomsnittliga prishöjningar per årän på andra konsumtionsvaror. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skattehöjningar påalkohol.
mot · GF02Sk641 · 1992-01-27 00:00:00 — När det gäller transporter lever svensk industri dels medett naturligt geografiskt handikapp, dels med extra tungaskatter och avgifter. Transportavståndet mellan kunder ochleverantörer är ofta mellan 70 längre för densvenska tillverkaren än för konkurrerande företag påkontinenten. ökar transportintensiteten på grundav snabbare och mindre leveranser -- för en mindrekapitalkrävande lagerhållning.Skattebelastningen för svenska tunga fordon är merän dubbelt så hög som EG-genomsnittet (cirka 100 000kronor för ett 40-tons ekipage). Detta sammanhängermed den för (och ) unika kilometerskatten,som inte finns inom EG. Vad detta betyder urkonkurrenssynpunkt för svensk industri -- och svenskaåkerier -- är uppenbart. Enligt industrins beräkning skulleett slopande av kilometerskatten innebära lägrevägtransportkostnader --- motsvarande cirka 2,5--3miljarder.Att ta bort kilometerskatten skulle stärka den svenskaindustrins konkurrenskraft. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om ettsuccessivt borttagande av kilometerskatten för tungalastfordon.
mot · GF02Sk642 · 1992-01-27 00:00:00 — Momsbefrielse för inköpt sjukvård är all sjukvård momsfri. Om däremot landstingeller ett läkarhus utnyttjar en ''utomstående'' tjänst skalldenna momsbeläggas. Detta skapar en onödig byråkratiskhandläggning av de ekonomiska rutinerna (landstingenerhåller exempelvis i statsbidrag för sina momsinköptatjänster). Jag föreslår därför en ändring av dennamomsbestämmelse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändring avmomsbestämmelserna enligt vad som anförts i motionen.