mot · GF02Ub485 · 1992-01-27 00:00:00 — Inledning och grundläggande förutsättningarDen högre utbildningen i står inför storaförändringar. Skolan måste förbättras. Lärarnas kompetensmåste höjas. Högskolan måste byggas ut. Fler platserbehövs framöver för att anpassa utbildningens kapacitet tillde behov, som redan nu gör sig påminda. Utbildningenklarar inte av att tillgodose näringslivets behov avakademiker. Antalet utexaminerade från våra svenskahögskolor och universitet är för litet i förhållande till detantal studenter, som skrivs in. Alltför få går vidare tillforskning.Skälen är många till att vårt högskoleväsende fungerardåligt. Bakom den situation vi har ligger många årsförsyndelser.Det är därför glädjande att kunna konstatera, attutbildningsdepartementets nya ledning snabbt ställer kravpå förändringar. Kvalitet i utbildningen skall främjas genomökad mångfald. Kunskap med hög kvalitet skall bli ettavgörande konkurrensmedel. Högskolan skall avreglerasoch möjligheten för fria universitet och högskolor skallöppnas. Till ett samhälle, som värnar mångfalden hör friauniversitet och högskolor, säger utbildningsministern iregeringens budgetproposition.När utbildningsministern jämför med andraländer kan han konstatera att en mindre andel av varjeungdomsgeneration går till högre utbildning i vårt land.Han finner detta oacceptabelt och föreslår en kraftfullökning av antalet studieplatser vid våra universitet ochhögskolor . Det är bra.Det är också tillfredsställande att notera att man ånyo isvenskt högskoleväsende slår fast, att forskning ochgrundutbildning intimt hör samman. Sålunda skall delshögskolans lärare beredas bättre möjligheter att bedrivaforskning i tjänsten, dels skall professorer i störreutsträckning delta i undervisningen pågrundutbildningsnivån. Det är också värt att notera attutbildningsministern som mål lagt fast att antaletdoktorsexamina skall fördubblas fram till år 2000.Den nya inriktningen mot fria universitet och högskoloroch en starkare koppling mellan grundutbildning ochforskning fogar in våra mindre högskolor i en ny och meraspännande utvecklingsfas. Precis som vid våra universitetmåste bl.a. forskning mera naturligt ingå som ett viktigtinslag i den framtida satsningen vid våra mindre högskolor,om statsrådets ambitioner skall kunna realiseras.Konsekvenser för /ochför högskolan i mål och ambitioner påhögskoleområdet innebär för de två högskolorna, att de kanfå förmånen att bli fria högskolor eller universitet, som skallkunna ges resurser, att på egen hand utforma och tillgodoseutbildningsbehov på eftergymnasial nivå.Kravet på en ökad undervisning av professorer pågrundutbildningsnivån öppnar möjligheten att tillhögskolorna knyta professorer i ett antal ämnen. Eftersomambitionen är att fördubbla antalet doktorsexamina till år2000, så måste de forskarbegåvade studenterna vid deregionala högskolorna i /ochÖstersund få tillgång till en lokal forskarmiljö medkvalificerade forskare som handledare.Eftersom undervisningen vid en högskola i princip skallske av disputerade lärare, och lärare medforskningsbakgrund i tjänsten skall ha möjlighet att forska,måste de båda högskolorna tillföras forskningsanslag.Utredning om ett nätverksuniversitet i har i samarbete mednäringsliv, kommuner, högskola och olika länsorgan i enutredning belyst behovet av ett universitet iMellannorrland.Sverige saknar den goda geografiska täckning, som denhögre utbildningen har i våra grannländer. Det är tyvärr såatt många av de studenter, som studerar vid nuvaranderegionala högskolor i /och Östersundinte kommer i kontakt med den forskarmiljö, som studiervid våra universitet erbjuder. Det här leder naturligtvis tillatt i viss mån förklara, varför en mindre andel av de svenskastudenterna går till högre studier och satsar på enforskarkarriär än vad studenter gör i andra högutveckladeindustriländer. Detta slöseri med begåvningskapacitet kaninte tolereras, om vi i konkurrens skall kunna hävda oss iframtiden.Det är därför som utredningen pekar på att de tvåhögskolorna skulle kunna fogas samman i ettnätverksuniversitet. Utredningen beskriver ingående depositiva internationella erfarenheterna av sådanauniversitet.Utredningen visar också att de svenska universiteten,med undantag för , är betydligt större än många avsina motsvarigheter i andra länder. Utredningen pekarockså på att många av senare års nobelpristagare harbedrivit sin forskning vid små specialiserade universitet, därman målmedvetet satsat på avancerad forskning på vissaområden.Utredningen hänvisar till i , somstartade och som har drygt 7 000studenter. har snabbt skaffat sig enposition som frontuniversitet både i utbildning ochforskning. Framgången har sin förklaring i att man därsökte upp meriterade vetenskapsmän och erbjöd dem att påegen hand utveckla institutioner och forskning enligt deprinciper de själva ansåg bäst. Bland unga forskare ansesidag vara ett av de mest attraktiva universiteten iEngland.Med tanke på fria universitet, som utbildningsministerntänker sig, vore detta en lösning för det nätverksuniversitet,som av utredningen skisserats för Mellannorrland.Vi föreslår, med signaler om ökad koppling mellangrundutbildning och forskning och med krav på ökadkonkurrens och mångfald på den högre utbildningensområde, att de två högskolorna av regeringen utses till ettfritt universitet, som får möjlighet att utvecklas enligt deprinciper, som i tillämpat och därmedges universitets status. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skapandet av ett friuniversitet iMellannorrland.