mot · GF02Sf628 · 1992-01-27 00:00:00 — Miljontals människor har runtom i världen tvingats påflykt. Det finns 17 miljoner människor som lever somflyktingar. Lika stort antal människor är på flykt inom sinaegna länders gränser. I genomsnitt går det en flykting på ca300 invånare i , mot 30 i många . Detbetyder att får ta emot tio gånger så mångaflyktingar som vi här i och övriga Västeuropa.En förutsättning för att ska vara framgångsrikt isolidariteten med världens flyktingar, och kunna ställa storakrav på andra länder med för lågt flyktingmottagande, är attvårt land föregår med gott exempel i vår egenflyktingpolitik.Asylrätten har tyvärr varitkraftigt inskränkt. Det är med stor tillfredsställelse vikonstaterar att det s.k. 13-decemberbeslutet nu upphävts.Särskilt betänkligt har varit att beslutet inte bara fickgenerell verkan efter utan ävenberörde ett stort antal asylansökningar före detta datum.Det fick på det sättet en viss retroaktiv verkan, som intekunde förutses av de asylsökande.Vid en debatt i före beslutetfick vi besked om att hade god förmåga att geuppehållstillstånd åt ca 20 000 asylsökande. Det blev 1989 omkring 4 000 därutöver, vilket enligt vår mening hade kunnatbemästras på annat sätt än genom att utlösaundantagsbestämmelsen i utlänningslagen.Lärdomen av det inträffade är att måste väljaandra utvägar -- bl.a. bättre resursberedskap, snabbare ocheffektivare handläggning, ökad information ochavbyråkratisering -- för att bemästra problemen med attfullfölja vår traditionellt humana och generösaflyktingpolitik än att göra drastiska inskränkningar i den.Det skadar flyktingarna, vår internationellasolidaritetskänsla och vårt internationella anseende.En förbättrad och snabbare handläggning kan bl.a. skegenom att befrias från alla utlänningsärenden som inteefter enkel handläggning kan bifallas. I likhet med vad somskett genom införande av bör även ensärskild första instans upprättas för ärenden av det slag, somfordrar mer ingående utredning. Regeringen bör utredasaken och framlägga förslag.Mest allvarligt har varit att människor med rasfördomaroch en flyktingfientlig inställning betraktade 13 december-beslutet som en framgång.Även om avsikten med beslutet alls inte var denna, kanman inte komma ifrån att den brutala flyktingfientlighetenökade efter den ödesdigra dagen. I genomsnitt har någonform av attentat riktats mot en flyktingförläggning vartredje vecka under de tre senaste åren.Rasfördomar och flyktingfientlighet sprider sig alltmer iSverige och i övriga . Det är nu av yttersta vikt attslå vakt om vårt öppna och demokratiska samhälle.Det finns inga enkla lösningar för att minska rasismenoch flyktinghatet. Låt oss peka på ett antal åtgärder som vianser måste vidtas för att vända den djupt oroandeutvecklingen.Förstärk kraftigt undervisningen i alla skolor om rasismoch främlingshat. Vi som lever i ett demokratiskt samhällemåste självklart hävda informationens och upplysningensbetydelse för ökad tolerans, humanitet och förståelsemellan människor. Det är välkommet att regeringenföreslagit ett anslag med 10 milj.kr. för att motverka rasismoch främlingsfientlighet. Mot bakgrunden av den senasteutvecklingen borde detta anslag höjas till 20 milj.kr. ellermed ytterligare 10 milj.kr. Dettakan ske genom en omfördelning inom budgetramen.Det är också viktigt att vuxna personer fungerar somgoda exempel för att hävda dessa värden som nämnts.Vi får inte vara tysta när rasfördomar och rashat,främlingsfientlighet och invandrarhat sprids.Trots den senaste tidens många upprörande händelserfår vi inte tappa bort det faktum att en generös och humansvensk invandrar- och flyktingpolitik är fast förankrad hosen bred majoritet av det svenska folket. Omfattandetidigare undersökningar visar att det är så, men också attundervisning och massmedias behandling av dessa frågorhar mycket stor betydelse för förändringar i attityderna.Massmedia har därför ett stort ansvar när det gäller atthävda toleransen och främja alla människors lika rätt ochvärde. Det är viktigt att detta sker genom en självkritiskgranskning men det finns också möjligheter att stimuleradenna självsanering inom massmedia. Organisationer inombranschen borde närmare överväga frågan.Med hänsyn till att det offentliggjortsolika opinionsundersökningar om attityder till invandrarebör en ny representativ, omfattande och kvalificeradundersökning göras.Det gäller vidare att genomföra sådana politiska, socialaoch ekonomiska förändringar i samhället att man kommeråt själva grogrunden för rasism och rasfördomar. Någraexempel:Ungdomsarbetslösheten måste bekämpas mer intensivt.Arbetslösa invandrarungdomar måste ges extra stödeftersom de drabbas av flerfaldigt större arbetslöshet änandra ungdomar.Ge ungdomar i storstäderna ökade möjligheter att få enbostad. Att tvingas föra en närmast hopplös kamp för attfå en dräglig bostad med rimlig hyra bidrar inte till att ökatoleransen mot andra grupper i samhället. Det bör närmareövervägas vad som är av särskild betydelse då det gällerorsakerna till rasfördomar och främlingsfientlighet i denaktuella situationen. En fördjupad debatt och analys avdessa frågor är mycket viktig för att åstadkommanödvändiga förändringar.Det räcker tyvärr inte att dessa åtgärder vidtas. Demåste kombineras med en skärpt lagstiftning. Det ärallmänt accepterat att vi bestraffar hets motfolkgrupp och att vi därigenom även inskränker yttrande-och tryckfrihet. Det borde därför inte vara så märkligt attgöra en begränsad inskränkning i organisationsfriheten.Skyddet mot rasistiska organisationer måste stärkas. Denorganiserade rasismen, som kan arbeta både ovan ochunder jord, är vida farligare än den enskilda.I regeringsformen sägs att föreningsfriheten fårbegränsas om det gäller en organisation vars verksamhetinnebär förföljelse av folkgrupp av viss ras, hudfärg elleretniskt ursprung.Det är just ett sådant lagförslag som en statlig utredningmed JK Hans Stark i spetsen lagt fram. Det föreslåsinte ett organisationsförbud men att den som bildar, deltari eller lämnar stöd till en sammanslutning som ägnar sig åtrasistisk förföljelse genom att ligga bakom eller uppmanatill allvarliga typer av brott med inslag av våld, hot och tvångskall straffas. Det blir också enligt förslaget kriminaliseratatt organisera demonstrationer med detta syfte.VAM -- vitt ariskt motstånd -- och liknande ytterst farligaterrororganisationer måste i laga ordning bekämpas medrättsväsendets fulla styrka. Det är i sådana fall heltotillräckligt att lita till attitydförändringar genomupplysning och debatt. underordförandeskap av framlade ett förslag tillkriminalisering som var mer strängt. Detta förslag bör inteavvisas, men i första hand bör JKs förslag genomföras.Skulle det visa sig vara otillräckligt bör det blombergskaförslaget övervägas.Ingen får enligt grundlagen missgynnas därför att haneller hon i fråga om ras, hudfärg eller etniskt ursprungtillhör en minoritet.Brottsbalksbestämmelsen om olaga diskrimineringgäller näringsidkare och på bostadsmarknaden. Menmärkligt nog saknas det rättsregler för skydd mot etniskdiskriminering inom delar av arbetslivet. Så är fallet särskiltvid anställningar på den privata arbetsmarknaden.Om en privat arbetsgivare uttryckligen vägrar attanställa någon med hänvisning till hans eller hennes hudfärgfinns det ingen möjlighet till rättsliga åtgärder. Dendrabbade kan inte heller begära skadestånd. Den lag somgäller är arbetsgivarens fria anställningsrätt. Här måstelagstiftningen som utreds av JK skärpas så attdiskriminering blir förbjuden på hela arbetsmarknaden.Det är angeläget att regeringen möjligtframlägger förslag i denna fråga.Prioritera kampen mot brott med rasistisk ochfrämlingsfientlig bakgrund. Det bör bli det fjärdeprioriterade området vid sidan av våldsbrott,narkotikabrott och ekonomisk brottslighet.Det behövs en intensifierad spaning efter personer sombedriver rasistisk brottslighet. En eftergiven och släpphäntinställning kommer att få ödesdigra följder. Det visar dehistoriska erfarenheterna.Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodosedessa önskemål.Det behövs internationellt samarbete för att bekämparasismen.Det är hög tid att statsministrar tar sitt ansvarinför den mycket farliga utvecklingen i vår världsdel. I CarlBildts vision om saknas det starka engagemanget idenna fråga. Det är angeläget att också den får enframskjuten plats i hans utrikespolitiska förkunnelse.Europa måste samarbeta och finna en gemensamhållning till dem som söker asyl här i vår världsdel. Det finnsrisker för att en gemensam flyktingpolitik inom EG kan blialltför restriktiv. Man talar om ''Fortress '' -- deneuropeiska fästningen. Vi vill betona vikten av attupprätthålla en generös och solidarisk flyktingpolitik, bådebeträffande enskilda asylsökandes ärenden och vad gälleröverföring av flyktingar genom flyktingkvot. Vi anser att enförbättrad samordning och ett ökat samarbete kan medföraatt de flesta länder i kan göra minimiåtaganden somgradvis utökas. Det skulle kunna garantera en förstärktgemensam, generös och human flyktingpolitik.I hela måste vi aktivt bekämpafrämlingsfientlighet och invandrarhat, rasfördomar ochrasism som sprider sig och riskerar att underminera våraegna samhällens demokratiska struktur och värderingar. Engemensam kamp mot rasismen måste ha sitt stöd i engemensam generös hållning i invandrar- ochflyktingpolitiken.Sverige måste ha en egen strategi för att driva påsamarbetet i en generös och solidarisk anda. Ett svensktregeringsinitiativ bör tas för att på hög, politisk nivåvidta behövliga och verksamma åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snara åtgärder för att förbättraoch förstärka beredskapen för handläggning avutlänningsärenden och för flyktingmottagning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny första instans förhandläggning av utlänningsärenden som inte kan avgörasefter enkel handläggning av ,. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att upplysning och undervisningmot främlings- och invandrarfientlighet, rasfördomar ochrasism förstärks genom ett anslag med ytterligare 10 milj.kr.utöver det som föreslagits i budgetpropositionen, vilketsker genom omfördelning inom budgetramen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om massmedias roll samt om att enattitydundersökning genomförs om orsaker tillfrämlingsfientlighet och ovilja mot invandrare samt omrasfördomar och rasism i vårt land,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att framlägga förslag somundanröjer orsaker till främlingsfientlighet ochrasfördomar,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lagstiftningen skärps motrasism och invandrarhat,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kampen mot brottslighet medrasistisk bakgrund ges högsta prioritet,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ta internationelltinitiativ för att bekämpa främlingsfientlighet, rasfördomaroch rasism.