mot · GF02Sk631 · 1992-01-27 00:00:00 — Skatt på reklam i radio och TV befinner sig i en period av snabb utvecklingbeträffande reklam i etermedia. Genom satellitkanalernahar TV-reklam i snabbt växande omfattningriktats till svensk publik. bedömdes den''svenska'' reklam-TV-marknaden via satellit ha omsatt250--. förväntades TV-reklamenomsätta närmare 1 miljard kronor.TV4 fick koncession för markbundnareklamfinansierade TV-sändningar med beräknad start ifebruari . har regeringen aviserat förslag somkommer att ge ett stort antal lokala radiostationer rättighetatt sända reklam. Genom video, slutna kabelsändningarm.m. växer ytterligare, nya reklammarknader fram byggdapå de elektroniska medierna.Hittills har reklaminslag i radio, TV och video varitundantagna från reklamskatt. Motivet har varit svårigheteratt dra gränser mellan svensk och internationell reklam somnår svensk publik via dessa medier.Nu menar vi motionärer att det är dags att pröva fråganom formerna för beskattning av reklam.Reklamvolymen i de nya medierna kommer troligen attfortsätta att växa. Det är med hänsyn till jämbördighetenmellan medierna, inte minst dagspressen, ochkonsumenterna och av statsfinansiella skäl angeläget attsnarast införa reklamskatt även för reklam i TV, radio ochvideo.Uppskattningen av värdet av den framtida svenskareklam-TV-marknaden varierar från 1 miljard till per år.Enligt uppgifter i ''TV-politiken'' (SOU 1989:73) svarari ett urval av länder TV-reklamen för mellan av de totala reklaminvesteringarna i A-medier(dvs. annonser i dagspress, veckopress, fackpress,affischering, TV- och bioreklam, kataloger). Enligt sammautredning omsattes i A-medierna på den svenskareklammarknaden år 1988.Reklambranschens egna beräkningar anger omsättningen iA-medier till över 15 miljarder kronor.Staten erhåller genom reklamskatten 300 milj.kr. per årfrån dagspressen. Med reklamskattesatsen på motsvarar detta en annonsvolym om ca . Reklamskatten från övrigareklammedier (populärpress, fackpress, kataloger,direktreklam) är ca 700 milj.kr. vilket med skattesatsen på motsvarar en reklamomsättning på ca 6,4 miljarder. skatteintäkter ansluteralltså relativt nära till branschens egna beräkningar.Beräkningarna av TV-reklam till lägst 1 miljard ochhögst motsvarar knappt 10 procentrespektive som andel av den totala reklammarknaden.De regler för tidsandel för TV-reklam och för tillträdetill reklam i programinslagen som uppställs, påverkarförstås starkt TV-reklamens andel av den totalareklammarknaden. Ett rimligt antagande är att TV-reklamen i från marknät och från satellitsändningarrelativt snart efter införandet av reklam i marknätetkommer att omsätta minst 2 miljarder kronor.Omfattningen av eventuellt kommande reklam i radio ärsvår att bedöma men bör, om det stora antal lokalaradiostationer som förbereds skall ha ekonomisk realism,komma att omsluta åtskilliga hundra miljoner.SkattesatsenReklamskatt utgår, som ovan angivits, på annonsering i dagspress och iandra medier.Reklamskatten infördes ursprungligen för att finansieradet statliga presstödet. Den lägre skattesatsen fördagspressen har varit ett uttryck för statens ambitioner attfrämja mångfald inom dagspressen med dess särskildabetydelse för opinionsbildning och debatt. Det finnsemellertid även från konsumentsynpunkt anledning attuppmärksamma skillnader mellan reklamens verkningaroch uttryckssätt i olika medier.Annonser i dagspressen utgörs till stor del avinformationsannonser om lediga platser, arrangemang ochliknande. Varuannonserna innehåller genom anknytning tillbutiker och återförsäljare ofta priser och bidrar tillkonkurrensen. Generellt gäller att dagspressannonser produktinformation medan t ex annonser i populärpress och bioreklam starktutnyttjar känsloargument för att skapamärkesidentifikation.TV-reklamen och även radioreklam bygger i hög grad påkänsloengagemang. En huvuduppgift för främst TV-reklamär att bygga upp varumärken som i sin tur gör det möjligtför tillverkaren att arbeta med märkesmonopol i stället förpriskonkurrens. Produkt- och prisinformation förmedlas istort sett aldrig via TV-reklam.TV-reklamen kan inte heller anses finansiera enmediaverksamhet som gynnar mångfald och bredd isamhällsdebatten.Sveriges radios ''public service''-kanaler har och iframtiden sin huvudsakliga finansiering från licenser.Antalet privata nationella TV-kanaler kommer troligen attvara få. För marknätet har en koncession lämnats ochantalet satellitkanaler kommer att vara begränsat delsgenom tillgången till utrymme i kabelnätet, dels genomgränser för finansieringsmöjligheterna frånreklammarknaden.Vi anser att TV-reklam bör beskattas och att denskattesats bör tillämpas som gäller för reklam ipopulärpress, bioreklam och direktreklam.Teknisk utformningTV-reklamen har undantagits från beskattning pågrund av svårigheter att dra gränser mellan svensk ochinternationell reklam via satellitsändningar. Motsvarandeproblem finns emellertid även för andra medier. Reklamäven för svenska företag sprids i internationella tidskriftermed distribution i . I det fallet accepteras attreklamen inte beskattas. Reklamtrycksaker fördirektreklam trycks utomlands. I det fallet tas reklamskattut som en införselavgift när trycksakerna tas till Sverige.För reklam i radio (och för lokala TV-sändningar) meddess planerade lokala inriktning uppstår ingagränsdragningsproblem mellan svenska och utländskasändare. För TV-reklam skapas i anslutning tillkoncessionen för marksänd reklam-TV ett gemensamtförsäljningsbolag för markkanalen TV4 och satellitkanalenTV3.För TV-reklam bör reglerna utformas så attreklambudskap riktade till svensk publik beskattas likaoberoende av om reklambudskapet överförs via marknäteller per satellit.Reklamskattens tekniska utformning i detalj behöversjälvfallet utredas. Med tanke på det, jämfört med övrigamedia, starkt begränsade antalet sändande företag bör dockskatteadministrationen inte komma att kräva någon störrebyråkrati. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av skatt på reklam iradio och TV.