mot · GF02N286 · 1992-01-27 00:00:00 — Det finns många exempel på att konkurrensen fungerarotillfredsställande i många branscher vilket leder tillonödigt höga priser för konsumenterna. Som medel attförbättra medborgarnas ekonomiska situation är ökadkonkurrens en metod som förtjänar mer uppmärksamhet avpolitiska beslutsfattare. Hade vi haft verklig konkurrensexempelvis i livsmedelbranschen hade matpriserna varitcirka lägre.SPK konstaterar att konsumenter får betala nästansamma pris på 's jeans oavsett i vilken butik jeansenköps. SPK har genom prismätningar fått fram att av de auktoriserade återförsäljarna av 's jeansföljer prisrekommendationerna från leveratören LeviStrauss. Dessa jeans kostar dubbelt så mycket i somi trots i stort sett likvärdiga marknadsförutsättningar.Tillverkninspriset är och konsumentpriset iSverige är ca . I är priset cirka 250--300kronor. Enda skillnaden är 15--differens i mervärdesskatt.Ett annat exempel på konkurrensbegränsningar finns påden svenska bilmarknaden. De svenska personbilsprisernaligger ca 5--högre än inom EG pga av konkurrensbegränsningar.Detta innebär att svenska konsumenter betalar 3 miljarder(!) kronor för mycket per år.I skivbranschen ligger CD-priserna över priserna i EG och därför att leverantörernastyr sina återförsäljare.Klockor, kosmetika, märkesskor (Reebok, Adidas,m.fl.) kan kosta mer i beroende på att leverantörerna styr sinaåterförsäljare med riktpriser. Den som avviker frånriktpriserna kan drabbas av leveransvägran eller andrapåtryckningsmedel.Bensinmarknaden visar också tecken på prissamverkan.Ett exempel är när någon ny sticker upp -- då inleder deredan etablerade bensinbolagen intensivakonkurrenshämmande priskrig i just de områden däruppstickaren kan bli farlig. Syftet är uppenbart.Uppstickaren skall slås ut. Prissänkningen är alltså inte tillför konsumentens bästa. Liknande fall förekommer ilivsmedelsbranschen, bl a i där ett nyöppnatlågprisföretag utsattes för tillfälliga prisdumpningar från ett100-tal ICA-butiker.När handeln nu insett att PBL kommer att ändras ochdet blir möjligt med fri etablering har man kommit på ettnytt sätt att styra marknaden. Fabrikanterna har av de storagrossistföretagen tvingats att höja kvantitetskraven för attfå högsta rabatt. Detta innebär att lågprisföretagen somvelat frigöra sig från de stora grossisterna och vill köpadirekt från fabrikanter och leverantörer i praktiken inte kangöra det, eftersom de prismässigt förmånliga kvantiteternahar höjts med upp till 10 gånger, t ex från 100 till 1 000kollin. Detta har i sin tur lett till att lågprisföretagen tvingasdirektfakturera genom något av grossistblocken. På så sättstyr man totalt marknaden och nya grossister kan inteetablera sig. Grossistmakten består.Generalagenterna i radio- och TV-branschen styr ocksåpriserna hos sina återförsäljare hårt.Ett annat välkänt exempel är iDalsjöfors som sålde till mycket låga priser. Hedbergsdrabbades då av leveransstörningar och trots NOsföreläggande fortsatte leverantörerna med störningar i formav delleveranser, felaktiga priser osv.Hedbergs kommer inte heller att kunna erbjuda sinakunder klockor av märket därför att importörenvägrar leverans. , där frågan harprövats, har märkligt nog inte funnit skäl att tvingaimportören att leverera. Domstolen är emellertid övertygadom att skulle kunna pressa priset även på dettamärke. Men eftersom det rör sig om en lyxvara som fåefterfrågar har en sådan priskonkurrens mindre vikt frånallmän synpunkt.Sanktionerna vid lagöverträdelser måste bli effektivare.Bötesstorleken måste höjas kraftigt för att få avsedd effekt.Idag struntar många i lagen därför att de tjänar mera på attbetala de böter de åläggs och fortsätta att bryta mot lagen.Byggsektorn omsätter cirka 200 miljarder . Medkonkurrensriktiga upphandlingar och verklig konkurrenspå byggmaterialsidan, skulle bostadskonsumenter görabesparingar på 10--lågt räknat. Detta innebär besparingar på 20--30miljarder.Det är viktigt att konkurrensreglerna blir ett kraftfulltverktyg för den nya konkurrensmyndighet som kommer attefterträda SPK och NO. Vi kan inte acceptera orimligakonkurrensmetoder av det slag som vi lämnat exempel på.Konkurrensreglerna måste därför skärpas.Mot bakgrund av det anförda föreslår visammanfattningsvis följande:Förbud mot orimligleverensvägran.Förbud mot orimlig sänkning av priset iuppenbart syfte att tillfoga konkurrenter med svagareekonomi skada (prisdumpning).Förbud mot att ställaorimliga kvantitetskrav i syfte att styra marknaden.Förbud mot prisstyrning från fabrikanter, generalagenter,importörer, grossister o dyl.Förbud mot att importörstoppar likartade märkesvaror (parallellimport).Långtgående förbud mot kartellbildningar, oligopol,monopol o dyl.Möjlighet att bryta upp redan bildadekarteller, oligopol o dyl.Snabbt och effektivt ingripandevid brott mot konkurrenslagstiftningen.Effektiva ochbrottsavhållande sanktioner i konkurrenslagstiftningen.Höga företagsböter för brott mot konkurrenslagstiftningenvilka bestäms i förhållande till företagets omsättning.För konsumenterna skulle en skärptkonkurrenslagstiftning med en skärpt övervakning kunnainnebära en besparing på . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformningen av den nyakonkurrenslagstifningen och med den fria konkurrensensom ledstjärna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om befogenheterna för den nyakonkurrensmyndigheten,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot orimligleveransvägran,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om orimlig sänkning av priset iuppenbart syfte att tillfoga konkurrenter med svagareekonomi skada (prisdumpning),5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot att ställa orimligakvantitetskrav i syfte att styra marknaden,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot prisstyrning frånfabrikanter, generalagenter, importörer, grossister o.dyl.,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot att importör direkteller indirekt stoppar eller försöker stoppa importen avlikartade märkesvaror (parallellimport),18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett långtgående förbud motmonopol, kartellbildningar, oligopol o.dyl.,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att att bryta uppkarteller, oligopol o.dyl.,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ingripande vid brott motkonkurrenslagstiftningen måste ske snabbt och i övrigt blibetydligt effektivare,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effektiva och brottsavhållandesanktioner i konkurrenslagstiftningen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om höga företagsböter för brott motkonkurrenslagstiftningen vilka bestäms i förhållande tillföretagets omsättning.