mot · GF02Fi62 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) ArbetslivsfondenI regeringens kompletteringsproposition 1991/92:150föreslås att dras in från Arbetslivsfondenför att delvis finansiera sysselsättningsskapande åtgärder.Inget konkret förslag har presenterats över hur pengarnaskall användas för att skapa jobb. Mot den bakgrunden fårdet antas att dessa medel helt enkelt skall gå raka vägen ini statsbudgeten. Detta kan vi inte acceptera.Vidare föreslås att man skall snabba uppbidragsgivningen med ytterligare framt.o.m. utan att principiellt förändrainriktningen av nuvarande bidragsgivning.När fonderna startade var en av förutsättningarna skulle arbeta obyråkratiskt och kunna lämna snabbabesked till sökande företag. En annan förutsättning var inte skulle bygga upp en stor byråkratisk apparat utanpengarna skulle i mesta möjliga mån gå tillbaka tillarbetsplatserna och en förbättrad arbetsmiljö. Med denlåga bemanning som finns ute på de regionala fondernafinns ingen möjlighet att höja tempot om man ävenfortsättningsvis skall göra ett seriöst jobb och ha sammahöga kvalité på arbetsplatsprogrammen som man hitintillshaft.De regionala fonderna gör ett mycket bra arbete, och deekonomiska tillskott som företagen får från fondernakommer att ge bättre arbetsmiljö, ny arbetsorganisationoch därmed mindre sjukfrånvaro, bättre omhändertagandeav personal som behöver rehabiliteras och även en ökadproduktivitet.Arbetslivsfonden i har sedan starten t.o.m.6 maj 1992 fått in 380 ansökningar. Beviljade bidrag uppgårtill . Totala kostnaden för genomförande avprojekten har bedömts till 630 000 000 kr.Om man bryter ned siffrorna och bara ser påarbetsplatser med upp till 50 anställda, s.k. småföretag, harfonden beviljat . i bidrag, medan totalakostnaden för genomförandet av projekten bedömts till 180000 000 kr.Siffrorna talar sitt tydliga språk; fondernas pengar är endel av satsningen men de stora insatserna görs av företagen.Det vore fel att nu dränera fonden på pengar när arbetetflyter för fullt. Likaså vore det alldeles galet att kanske barahöja bidragen för att få ut mer pengar ; detvore dessutom orättvist mot alla de företag som redan gjortsatsningar på arbetsmiljön och erhållit lägre bidrag.I dagarna har en forskarrapport kallad ''Svensk industrieffektivare med hjälp av Arbetslivsfonden'' presenterats.Där konstateras att Arbetslivsfonden kan spela en viktigroll för att stärka den svenska industrins konkurrenskraft.Forskarna gör några intressanta iakttagelser:De allraflesta företagen har sett effektivitetseffekter som tillexempel ökad leveranssäkerhet och minskade ledtider.Den totala sjukfrånvaron har minskat, men det har varitsvårt att skilja ut effekten av fondprojektet från effekter avlågkonjunkturen och förändrade sjukskrivningsregler. I ettfall har man kunnat renodla dessa effekter. Frånvaron blandanställda som deltog i projektet minskade medanfrånvaron i övrigt minskade de senaste tolvmånaderna.Två tredjedelar av de tillfrågade personernadeklarerade att förändringsarbetet inte skulle kommit igångi samma omfattning utan fondmedel och var femteintervjuperson konstaterade att förändringsarbetet överhuvud taget inte hade kommit igång om inteArbetslivsfonden funnits.Allt talar för att fonden varit bra, att den fyller sinfunktion och detta i sin tur talar för att man bör få fortsättasitt arbete enligt fastlagda principer och i samma takt somhittills.Vidare behövs varje krona för satsning på bättrearbetsmiljö -- en viktig framtidssatsning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om lag omtillfällig avvikelse från lagen (1989:484) omarbetsmiljöavgift.