mot · GF02Ub806 · 1992-01-27 00:00:00 — Utbildning och forskning i De fyra västsvenska länen, , Göteborgs- ochBohus, och utgör tillsammans enbetydande region som har ca 1,8 miljoner invånare vilket innebär en femtedel av Sverigesbefolkning.Utmärkande för den västsvenska regionen är blandannat dess jämförelsevis höga andel sysselsatta inomindustrin. I stora delar av regionen är man särskilt beroendeav bilindustrin vars resultat under l990-talet kommer att fåen mycket avgörande betydelse för utvecklingen iVästsverige.För att utveckla industri och få fram ökadesatsningar inom tjänstesektorn måste infrastrukturenförstärkas i många avseenden. Det är utomordentligt viktigtatt underlätta strukturomvandlingen och understödja deframtidsinriktade krafter som finns inom regionen. Visocialdemokrater i har därför i en annan motionframfört behovet av satsning på förbättradekommunikationer.Satningar på alla former av utbildning och forskningkommer att vara av avgörande betydelse för Västsverigesframtid. Hur vi klarar kvaliteten i såväl ,gymnasieskolan, vuxenutbildningen som högskolan avgörom vi med framgång skall kunna hävda oss som enframgångsrik region i en ledande välfärdsstat även iframtiden.I regeringens budgetproposition finns tyvärr allt förmånga neddragningar på utbildningens område som, om deskulle komma att genomföras, försämrar vårt landsutvecklingsmöjligheter. Med tanke på Västsverigesindustristruktur kommer regeringens allt för kortsiktigapolitik att drabba denna region särskilt kraftigt.Skolans arbetsmiljöTillgången på goda och stimulerande arbetsmiljöer förelever och lärare är viktiga förutsättningar för godakunskaper i en bra skola. Tyvärr finns det brister vad gällerarbetsmiljön i många skolor. tidigare majoritethar därför beslutat införa ett särskilt stimulansbidrag om300 milj.kr. för förbättring av den fysiska miljön iskolan.Detta bidrag har en stor betydelse för kommunernasmöjlighet att genomföra nödvändig upprustning av skolansmiljö. I dagens akuta situation på byggarbetsmarknadenhar dessa satsningar dessutom inneburit välbehövligaarbetstillfällen inom såväl byggmaterialindustri som förbyggnadsarbetarkåren.Regeringen föreslår nu att nämnda stimulansbidrag skalltas bort. Det innebär att de västsvenska kommunernasammantaget går miste om beräknade resurser för attförbättra skolans miljö på cirka 60 milj.kr. per år.En neddragning av resurserna i denna storleksordningfår självfallet negativa konsekvenser för skolornas elever,personal och för sysselsättningen i regionen. Enligt vårmening bör därför avvisa regeringens förslag omatt avveckla stimulansbidraget för skolans fysiska miljö.GymnasiereformenBehovet av kunskaper ökar ständigt inom allayrkesområden. ansåg såvälarbetsgivare som de fackliga organisationerna att denvanligtvis 2-åriga utbildningen på gymnasieskolansyrkesinriktade linjer inte klarade framtida behov avkunskaper.På förslag av den dåvarande socialdemokratiskaregeringen inleddes därför en omfattandeförsöksverksamhet med en ny treårig utbildning på deyrkesinriktade gymnasielinjerna. Under förra riksmötetbeslöt i enlighet med regeringens proposition''Växa med kunskap'' om en ny gymnasieskola där såväl deyrkes- som studieförberedande programmen skulle varatreåriga.Genom denna gymnasiereform kommer alla ungdomaratt ges en kvalificerad utbildning som ger en god grund bådeför ett yrkesliv och fortsatta studier. Därigenom tillgodosesockså arbetslivets allt större behov av medarbetare medgoda baskunskaper både i allmänna ämnen ochyrkesämnen.För utvecklingen i med vår teknologisktavancerade industri som har stort behov av välutbildadarbetskraft är därför regeringens oväntade förslag att skjutafram satsningen på gymnasiereformen mycket negativ. Denuppskjutna reformen går vare sig ihop med regeringensfagra tal om kvalité i skolan eller dess tal om att stärkaindustrins konkurrenskraft.Ett beslut om att skjuta upp genomförandet avgymnasiereformen innebär självfallet även färrearbetstillfällen inom regionen. Vi föreslår därför attriksdagen avvisar regeringens förslag att skjuta uppgymnasiereformen och därmed bekräftar riksdagenstidigare beslut.Vuxnas möjlighet till utbildningMöjligheter till ett livslångt lärande betyder mycket förden enskilde men också för samhällets och näringslivetsutveckling. Den av samhället stödda vuxenutbildningenskall ge mest till dem som tidigare fått minst avutbildningsresurserna i samhället men även ge möjligheteratt komplettera ungdomsutbildningen på gymnasie- ochpåbyggnadsnivå.Regeringens förslag om att kraftigt skära ner resursernaför vuxnas möjligheter till utbildning är därför negativtsåväl för den enskilde som för samhällets och dessnäringslivs utveckling. I flera delar av harinvånarna i genomsnitt en i jämförelse med andra regionerkort utbildning. Där slår naturligtvis regeringensnedskärningar av resurserna för vuxenutbildning särskilthårt.Regeringens sammanlagda nedskärningar av anslagentill folkbildningen, komvux, studiestöd för vuxna ochfacklig utbildning uppgår till i storleksordningen 1 miljardkronor. Vi kan därför räkna med att resurserna för devuxnas utbildning i minskas med hela 200 milj.kr.En så stor nedskärning av de sammanlagda resursernaför vuxenutbildning skulle självfallet komma att försämraVästsveriges utvecklingsmöjligheter. Dessutom gernedskärningen mycket stora negativa effekter påsysselsättningen. Vi föreslår därför att skallavvisa samtliga av regeringens förslag till nedskärningar påvuxenutbildningsområdet.Satsa på högskolorGenom , , högskolorna i , , ochTrollhättan/samt landstingens vårdhögskolorerbjuds invånarna i möjligheter tillutbildning på högskolenivå. Vi kan dock konstatera att destatliga resurserna till de västsvenska högskolornasammantaget understiger vad som svarar mot andelen avbefolkningen.Regeringen föreslår i budgetpropositionen vad gällerVästsverige något ökade resurser för utbildning vidGöteborgs universitet och tekniska högskola.Senare under våren skall regeringen komma med förslag påytterligare platser för grund- och gymnasielärarutbildning.Då de regionala högskolorna i , , Skövdeoch / saknar utbildning av grund- ochgymnasielärare finns det risk för att resultatet avregeringens förslag blir att dessa högskolor inte får någonutökning av antalet platser . Vi föreslår därför attdessa högskolor under nästa budgetår genom omfördelningtillföres vardera . genom ökning av LIF-anslaget.Vid de kommande utbyggnaderna av högskolansgrundutbildning och vid nästa forskningspolitiskaproposition bör högskolorna i sammanlagttillföras resurser som svarar mot befolknings- ochstuderandeunderlag i är en internationelltframstående teknisk högskola och centrum för tekniskhögskoleutbildning och forskning/utveckling i Västsverige.Ökade miljöinslag i de tekniska utbildningarna,internationalisering och fortbildning av lärarna är viktigautvecklingsfrågor.Forskarutbildningen behöver förstärkas vad gäller såvälkvalité som att fler avlägger doktorsexamen. Bland övrigaviktiga utvecklingsfrågor kan nämnas satsning påmikroelektronikenheten och uppbyggandet av den nyaingenjörshögskolan på är likaså ett internationelltframstående universitet och ett viktigt centrum för högreutbildning och forskning/utveckling i . På treområden är resurstilldelningen eftersatt jämfört med andrauniversitet. Det gäller den odontologiska fakulteten, denmatematisk- naturvetenskapliga fakulteten och dekonstnärliga utbildningarna.I sin anslagsframställning har styrelsen prioriteratförstärkningar av basresurser för grundläggande utbildning,fakultetsanslag, LIF-anslaget, de konstnärligautbildningarna, biomedicinskt centrum, centrum för marinforskning, miljövetenskaplig forskning ochutvecklingsarbete för lärarutbildningarna, ytterligareprofessorer och ett centrum för biblioteksforskning.De mindre och medelstora högskolorna bör enligtden socialdemokratiska partimotionen gesförtur vid den kommande utbyggnaden avgrundutbildningen. Likaså framhålles i motionen vikten avatt satsa på forskningsresurserna vid de mindre ochmedelstora högskolorna.De mindre högskolorna i har en storregionalpolitisk uppgift att fylla inom sitt geografiskaansvarsområde. De senast tillkomna högskolorna, ,och /tillhör de fyra minstaregionala högskolorna i riket. De har resurser som varderaendast motsvarar några promille av landets samladehögskoleresurser.Högskolan i har en struktur som ärmycket ''smal''. De nuvarande kompetensområdena,teknik, data- och systemkunskap, ekonomi samt modernaspråk, och länderkunskap är samtliga relaterade tillnäringslivet. Detta förhållande är inte bra. Strukturen gerfå möjligheter till stordrift.Skaraborg behöver, med sin ytterst svagahögskoletradition mer än många andra län den stimulanssom en högskola innebär. Det nuvarandeutbildningsbehovet behöver kompletteras med annan typ avutbildning inriktad mot samhälls- och humanvetenskapsamt mot naturvetenskap.Högskolan i har bibliotekarie-, ekonomi-,barnomsorgs- och teknikutbildningar som dominerandeutbildningsinriktningar. Förlängning av ingenjörslinjernainom främst teko-området från två till är angelägenför att göra den svenska utbildningen likvärdig medmotsvarande utbildningar i andra länder.Sjuhäradsbygden är mitt uppe i en kraftigstrukturomvandling. Sysselsättningen inom tekobranschenminskar och ersätts till en del av en tekniskt avanceradindustri för vars utveckling en utbyggd utbildning vidhögskolan är viktig.Högskolan i /har i huvudsakutbildningar inom områdena teknik, ekonomi ochbarnomsorg. En profil är COOP (cooperative education)som utbildningsform på Maskiningenjörslinje ochFöretagsekonomisk linje. Den innebär att de teoretiskastudierna varvas med praktiskt arbete.Bland de framtida idéerna kan nämnas ett tredjefördjupningsår på ingenjörslinjerna, ''Yrkespedagogisktcentrum'', '''' och en YTH ''påhjul'' som skulle kunna tillgodose behov även i degeografiska ytterområdena av högskolans ansvarsområde.Högskolan i har utbildningar främstinom områdena teknik och barnomsorg. Inomteknikområdet genomförs en satsning på unikautbildningsprogram bl.a. utvecklingsingenjörslinjen. Ianslutning till högskolan har en företagsby växt upp med förnärvarande 15 företag och högskolan deltar i flerainternationella program.Språk, humaniora och naturvetenskap ärämnesområden som behöver förstärkas för att möjliggörafördjupning och än mer utvidgat internationellt utbyte.Halland är det län som har lägst antal FoU-årsarbeten ochsom dessutom har mycket låg andel högskoleutbildade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar tillföra medel till skolmiljö,gymnasiereformen och vuxenutbildning i enlighet med vadi motionen framförts,2. att beslutar öka anslaget till folkbildning ienlighet med vad i motionen framförts,13. att beslutar omfördela medel inomhögskolans anslag i enlighet med vad i motionen framförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtida satsningar pågrundutbildning och forskning vid högskolorna iVästsverige.