mot · GF02Ub456 · 1992-01-27 00:00:00 — InledningHögskolan har haft och har mycket stor betydelse förNorrbottens utveckling. Dess värde när det gäller att höjakunskapsnivån hos människor och i företag är oomtvistat.Den ger också många norrbottningar, unga som äldre, denfrihet och förmån det innebär att studera vid högskola irelativ närhet till sin hemort.Högskolan i har numera ca 6 000 studerande. Denhar tekniska utbildningar och lärarutbildning som bas, menger också ekonomiska, konstnärliga, yrkestekniskautbildningar och s.k. universitetsprogram. Dessutom harman fort- och vidareutbildningar för yrkesverksamma.Utbildningarna sker i huvudsak i , men också ibetydande del ute i länet och landet på distans.Det är värt att notera att högskolan i inomhögskoleväsendet skiljer sig från andra högskolor i landet.Den har fasta forskningsresurser men är med sin endafakultet inget klassiskt universitet, den har utbildning inomalla utbildningssektorer utom vårdsektorn och är därföringen vanlig teknisk högskola. Den är med sin tekniskafakultet ingen mindre och medelstor högskola.Det är viktigt att den tekniska utbildningen ochforskningen vid högskolan i utvecklas vidare, men detär också viktigt att den verksamhet som ligger vid sidan avdet tekniska fakultetsområdet vidareutvecklas. De storaavstånden och regionala rättviseskäl talar för en snabbfortsatt uppbyggnad av dessa sektorer. Det är inteacceptabelt om existensen av en teknisk fakultet vidhögskolan i skulle tillåtas få innebära att länet blirsämre försörjt med kompetens inom andra områden än vadsom annars hade varit fallet.De nu viktigaste inslagen i denna uppbyggnad avhögskolan är fortsatt förstärkning av anslaget för friståendekurser, forskningsstöd för verksamheten utanförteknikområdet samt grundskollärarutbildning förgrundskolans högre stadier.Det måste också påpekas att den neddragning avanslagen till komvux som den borgerliga regeringen nuföreslår kan innebära rekryteringssvårigheter generellt iframtiden till högskoleutbildningar. I är detmånga vuxna som genom komvux erhåller behörighet föratt söka högskoleutbildningar. Särskilda satsningar har frånstaten dessutom gjorts på komvux i , för att gefler behörighet att söka till lärarutbildningar, med syftet atthäva bristen på behöriga lärare i länet. Detta kan nuomintetgöras om regeringens förslag accepteras.Fristående kurserNär det gäller fristående kurser har högskolan i roll i förhållande till sin region som de små ochmedelstora högskolorna har i förhållande till sina regioner.Högskolorna möts av likartade krav och förväntningar påutbildning. skall dessutom inom sittspecialområde ta ett ansvar för kurser inom ett störregeografiskt område.Det förefaller rimligt att jämföra anslagen för friståendekurser till med anslagen till de förutvarandeuniversitetsfilialerna. Vid en sådan jämförelse föreslåshögskolan i anslag som betydligt understiger dessafilialer.Högskolans LIF-anslag bör därför höjas i ett första stegmed minst 5 milj.kr.På sikt bör högskolans anslag höjas ytterligare så att detåtminstone kommer i nivå med anslagen till de förutvarandeuniversitetsfilialerna.ForskningsanknytningNär det gäller forskningsanknytningen av högskolansutbildningar utanför den tekniska sektorn, är situationenvid högskolan i analog med den som rådde vid demindre och medelstora högskolorna årsforskningsbeslut. Då anslogs medel för forskningsstödjandeåtgärder, för planering av forskningsprojekt, kontakter medmotsvarande fakulteter vid universiteten, läraresforskarutbildning m.m. vid dessa högskolor.Motsvarande medel har inte beräknats för högskolan iLuleå trots att dess lärar- och barnomsorgsutbildningar ochekonomiskt-administrativa utbildningar har sammaproblem och behov som motsvarande utbildningar vid demindre och medelstora högskolorna.Däremot har lärarutbildningarna vid universiteten ochlärarhögskolan i tillgång till forskningsstöd inomramen för de samhällsvetenskapliga fakultetsanslagen.Att de lärare vid högskolan i som inte tillhörteknisk fakultet har samma ställning som lärare vid mindreoch medelstora högskolor illustreras av att de numerakommit att tillhöra lämplig fakultet i . Dettaförbättrar dock inte märkbart deras ekonomiskamöjligheter.Högskolan bör därför tillföras ett anslag på förslagsvis 4milj.kr. för forskningsstödjande åtgärder.Grundskollärarutbildning åk 4--9Norrbotten har en väl fungerande ungdomsskola.Vetskapen om grundutbildningens centrala roll förutvecklingen av vårt län är utbredd bland människorna ilänet och deras företrädare. Utbildningens roll i enmänniskas liv och i samhällslivet blir allt viktigare.Strukturomvandlingen i underlättas också avom vi har ett väl fungerande utbildningsväsende. Grund-och gymnasieskolan och vuxenutbildningen lägger grundenför all annan samhällelig verksamhet i länet.Det är därför som vi med oro ser hur antalet lärare utanadekvat utbildning ökar i vårt län. Åtgärder mot detta harvidtagits med till buds stående medel, men behöver vi fåmöjlighet att anordna utbildning för lärare i årskurserna 4--9.Andelen obehöriga lärare är hög i Norrbotten.Situationen kommer att ställas på sin spets på grund av dehöga födelsetalen och den minskadeundervisningsskyldigheten för lärare. Lärarutbildningenskulle också delvis kunna ges på distans till de delar avNorrbotten där behovet av behöriga lärare är särskilt stort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade anslag tillhögskolan i .