mot · GF02Fö4 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:101 Värnpliktsutbildning tillsattes en utredning (Fö 1991:02) omtotalförsvarets personalförsörjning genom pliktsystem. Idirektiven anges att utredningen bl.a. skall undersökafrågan om vilken åldersgräns som skall gälla för allmänvärnplikt, utbildningstidens längd samt antalet värnpliktigasom bör utbildas för krigsplacering i det militära försvaret.Regeringen har i de kompletterande anvisningarna förprogramplanen för perioden /93--1996/97 den 24oktober 1991 anfört att en utgångspunkt i redovisningen aven krigs- och grundorganisation med tillräcklig kvalitet skavara ett minskat värnpliktsuttag. I anvisningarna medgesöverbefälhavaren, för perioden och 1993, undanta devärnpliktiga som är uttagna till fem månaders utbildningenligt lagen om försök med förkortad utbildning avvärnpliktiga. I beslut avbrötregeringen försöken med förkortad grundutbildning avvärnpliktiga och uppdrog åt överbefälhavaren atthemförlova de värnplikiga som omfattas av försöken medförkortad utbildning. fick i uppdrag atthäva samtliga utfärdade inkallelseorder för alla berördamed inryckning senare än och att ändrauttagningen för de berörda värnpliktiga som då hade enåterstående grundutbildningstid som var ellerlängre.Som skäl för beslutet anförde regeringen dels behov avbesparingar, dels en utvärdering av verksamheten somvisade mindre goda resultat.Försöken avbröts av regeringen utan hörandeoch utan att hänsyn togs till de berörda värnpliktiga, deanställda på förbanden eller till synpunkter frånvärnpliktsverket. Vi anser att ett sådant handlingssätt äroacceptabelt. Anständigheten hade krävt rådrum och godaövergångsmöjligheter.Vi förutsätter att förhållandet mellan utbildningstidenslängd och utbildningens mål och innehåll bliravgörande för värnpliktsutbildningen och att frågan blirföremål för beslut när pliktutredningen lämnar sitt förslag.Försvaret är en angelägenhet för hela folket. Genomallmän värnplikt och andra pliktlagar garanteras ettdemokratiskt inflytande över, och delaktighet i dennaviktiga verksamhet. Värnpliktslagen föreslås nu ändras såatt endast de värnpliktiga som behövs för försvarsmaktenskrigsorganisation eller fredstida beredskap tas ut tillvärnpliktsutbildning. De värnpliktiga som inte tas ut tillutbildning föreslås bli uttagna till en utbildningsreserv. Deska inte utbildas i fredstid. Regeringsbeslut fordras för attändra på detta. I avvaktan på pliktutredningens förslaggodtar vi denna förändring.Hur en rättvis och lämplig uttagning ska göras studerasav den sittande pliktutredningen. Propositionens förslagkan tolkas så att man i utbildningsreserven vill placera demsom bedöms mindre lämpliga än de som tas ut tillutbildning. Detta blir särskilt tydligt i regeringensinvändningar mot att Lagrådet motsatt sig det föreslagnafullföljdsförbudet, som skulle hindra den enskilde attöverklaga ett beslut om uttagning till utbildningsreserven.Här anför regeringen att svårigheter uppstår för enöverinstans att kunna avgöra om en värnpliktig som tagitsut till utbildningsreserven ska anses lämpligare för enbefattning än den som tagits ut för utbildningen. Vi anseratt utbildningsreserven för alla befattningsgrupper skautgöra ett tvärsnitt av de uttagna. Alla i den gruppen skakunna svara upp mot de krav som ställs på befattningen.Annars skulle svårigheter uppstå om situationen skulle blisådan att de värnpliktiga i utbildningsreserven behöverkallas in till utbildning.Det har rått oklarhet om huruttagningen till olika befattningar i krigsorganisationen förvärnpliktsutbildning kommer att ske. Försvarsministern hari en tidningsartikel uttalat sig på följande sätt angåendeuttagningsprinciper. ''Genom att höja ribban i fysiskt ochmentalt avseende kan vi sålla bort det antal värnpliktigasom inte behövs på objektiva kriterier.'' Det är en för ossoacceptabel princip. När plikturedningen avgett sittbetänkande bör ges möjlighet att återkomma tillfrågan om hur formerna för en rättvis och lämplig uttagningskall utformas.Den nu aktuella omstruktureringen av försvarsmaktenkommer starkt att påverka förutsättningarna för de civilaanställdas möjligheter till yrkesmässig utveckling ochavancemang. Regeringen föreslår i motionen ändring avvärnpliktslagen i samband med ett förslag om utbildning avvärnpliktiga till mobiliserings- och förplägnadsförband.Konsekvenserna därav blir att ca 1 500 civila tjänster ersätts. Förslaget har utsatts för kritik,som vi i huvudsak anser berättigad. I kombination med enytterst ansträngd ekonomi har frågan tidigare hänskjutitstill pliktutredningen för genomlysning. Underlaget fördiskussionen om de värnpliktigas roll i stödproduktionen,skulle på grund av propositionens förslag att i fred inteutbilda alla värnpliktiga, bli helt annorlunda. Behovet avsärskilda förband för förplägnad och mobilisering har inteheller kunnat styrkas av ÖB på ett övertygande sätt. Underalla förhållanden är det i strid med andemeningen ivärnpliktslagen att söka besparingar i stödproduktionengenom överutbildning av värnpliktiga.Mot denna bakgrund avvisar vi förslaget att organiserasärskilda mobiliserings- och förplägnadsförband.Pliktutredningens betänkande bör avvaktas innan fråganom de värnpliktigas roll i stödproduktionen avgörs.Mot propositionens förslag till ändrad tid för utbildningav vapenfria värnpliktiga har vi i detta läge inget attinvända. Denna fråga kommer också att behandlas avpliktutredningen och därefter bli föremål för ny diskussion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värnpliktsutbildningen.