mot · GF02Ju510 · 1992-01-27 00:00:00 — Kriminalvårdens arbete vilar på de principer som slogsfast genom kriminalvårdsreform -- en reform somdet varit stor politisk enighet om. Grundtankarna ireformen är att motverka de negativa konsekvenser som ettfrihetsberövande innebär samt att medverka till dendömdes anpassning i samhället.Kriminalvårdens flesta klienter är starkt missgynnadesocialt och i de flesta andra avseenden. Många saknararbete och bostad och har uttalade missbruksproblem. Denallt hårdare inställningen till människor som begått brotthar, trots kriminalvårdens höga ambitioner, lett till att detblivit svårare att framgångsrikt främja den dömdesanpassning.Hela samhällets insatser krävs för att kriminalvårdensklienter skall få arbete, bostad och annan samhällsservice iform av sjukvård och omsorg. Kriminalvårdens klienterskall ha samma rätt som övriga medborgare tillsamhällsservice.Detta kräver samarbete och samverkan övermyndighetsgränser. De olika projekt som pågår mellanarbetsförmedling, socialtjänst, sjukvård m.fl. bör utvecklasoch fördjupas. Inte minst är det angeläget att de intagnaskontakter med omvärlden stärks redan under anstaltstiden.Det underlättar frigivningsförberedelserna ochanpassningen efter anstaltstiden. Ett vidgat socialtkontaktnät främjar möjligheten till ett normalt liv. Här börövervakare, klientorganisationer, idrottsorganisationer ochandra ideella föreningar få en utökad roll.Förändringsarbete inom kriminalvårdenSedan januari 1991 har kriminalvårdsverket en nyorganisation. En stor del av den centrala verksamheten ärdecentraliserad till regioner och lokala enheter. Personalensarbetsuppgifter har förändrats. Vård- ochtillsynspersonalen, men också andra yrkeskategorier, harfått ett större ansvar i klientarbetet genomkontaktmannaskap. Den nya vårdarrollen måste skapasefter varje anstalts egna behov och knyta an till depåverkansprogram och de lokala handlingsprogram motbl.a. narkotika som finns på resp. anstalt. Personalen måstevara väl för sina nya uppgifter, när det gällerekonomi- och personaladministration, ledningsfunktionereller kontaktmannaskap. Ökad utbildning ochpersonalutveckling är en förutsättning för att klara ett störreansvarstagande och för att det förändringsarbete som pågårinom kriminalvården skall kunna fullföljas.Psykiskt störda lagöverträdareDen trädde ny lagstiftning i kraft sominnebär att kriminalvården får ta hand om allt fler klientersom har psykiska besvär. Kriminalvårdens egnapsykiatriska resurser är begränsade.Normaliseringsprincipen förutsätter att klienterna fårtillgång till den vård och omsorg som är erforderlig. Ettbättre samarbete mellan kriminalvård och bl.a. denpsykiatriska vården måste komma till stånd. Personaleninom kriminalvården behöver få en adekvat utbildning föratt kunna ge dessa klienter den omsorg de behöver då devistas inom kriminalvården.Innehållet i kriminalvårdenEn av kriminalvårdens uppgifter är att så långt sommöjligt eliminera de bakomliggande orsaker som kan bidratill förnyad brottslighet. har lokalahandlingsprogram för de enskilda anstalterna utvecklatsoch ett ambitiöst motivationsarbete har bedrivits för att geklienterna insikt om sina problem. Olikabehandlingsinsatser för att hindra nya sexuella övergrepp,misshandel eller att upphöra med ett uttalat missbruk avalkohol och/eller narkotika har byggts ut.Särskilda påverkansprogram i form av rattfällan,drogfällan, slagfällan och brottsfällan har skapats ochpersonalen har utbildats för information och ledning avdessa. Ett omfattande arbete har bedrivits för att bekämpaspridningen av HIV/Aids.Det är angeläget att detta arbete kan fortgå ochutvecklas. Också nya alternativ bör prövas tillsammans ochi samverkan mellan myndigheter och organisationer.Det bör betonas att innehållet i kriminalvården är av storbetydelse för att förändra och påverka den intagnessituation och medverka till att klienterna står bättre rustadeinför frigivningen.Differentiering av intagnaDet kan inte nog understrykas att ett större utbud avolika verksamhetsinriktningar mellan och inom anstalternamed olika avdelningar, t.ex. narkotikafria sådana, och enökad specialisering av anstalter med inriktning avpåverkansprogram är grundläggande.Differentiering måste kunna ske efter olikautgångspunkter, såsom säkerhetsaspekter,förstagångsdömda, behov av åtgärder mot drogmissbruk,behandlingsprogram, närhet till hemorten för att deltaga ifrigivningsförberedelser eller att den intagna är kvinna ochbehöver ha sina speciella behov tillgodosedda.För att en differentiering skall vara möjlig måste detständigt finnas tillgång till platser på anstalter ochavdelningar med olika inriktningar. Detta förutsätter en vissledig kapacitet.För att klara differentieringen har det sedan början av1980-talet varit ett uttalat önskemål att beläggningen påanstalterna inte bör överstiga . Kriminalvården skallplanera så att den kan tillgodose rimliga anspråk pådifferentiering av de intagna.Från /88 har kriminalvårdsstyrelsenmöjlighet till effektivare styrning av beläggningen genomatt tidsförskjuta inställelsen för korttidsdömda.Den faktiska beläggningen på anstalterna har sedan1987/88 överstigit 85 %-normen och nått . Detta kangivetvis försvåra en bra differentiering.FrivårdenFrivårdens stödjande och kontrollerande uppgiftermåste utvecklas om frivårdspåföljden skall utgöra ettrealistiskt alternativ till fängelse.Frivårdens klienter är till stor del socialt och i de flestaandra avseenden starkt missgynnad. Många saknar arbeteoch bostad. De har ofta en ofullständig skolutbildning. Hosmer än hälften av klienterna finns ett känt alkohol- och/ellernarkotikamissbruk.Det har blivit allt svårare för frivårdens klienter atterhålla arbete och bostad. För att nå resultat krävs ett alltintensivare samarbete inom kriminalvårdens olikainstitutioner, men också att ytterligare utveckla innehållet ifrivården i form av påverkansprogram för att nå olikaklientgrupper.En av frivårdens viktigaste uppgifter är denförmedlande, dvs. att se till att klienten får tillgång till detstöd och den hjälp som andra samhällsorgan kantillhandahålla. Det förutsätter ett väl fungerande samarbetemed övriga samhällsorgan, såsom socialtjänst,arbetsförmedling och sjukvård. Det är genommetodutveckling och ett väl strukturerat innehåll ifrivårdspåföljden som andelen klienter i frivård kan öka ochantalet klienter i fängelse minska.Vi delar bedömningen i budgetpropositionen att detkrävs ytterligare resurstillskott för att utveckla innehållet ifrivården, prova nya former för lekmannamedverkan ochtillsammans med andra samhällsorgan få till ståndmotivationsarbete för drogmissbrukare, åtgärdsprogram,KrAmi-verksamhet m.m.LekmannamedverkanFör att klara av sina uppgifter måste frivården också hatillgång till goda medarbetare i form av väl utbildadeövervakare. Lekmannainslaget i frivården har en vitalbetydelse i övervakningsarbetet. Det har tyvärr skett enförskjutning från lekmän till tjänstemän, en utveckling sombör vändas. Lekmännen gör värdefulla insatser för dedömda inte minst genom att ge dem en förankring bland''vanligt folk''. De utför också ett viktigt samhällsarbetegenom att förmedla förståelse och kunskap omkriminalvården och dess verksamhet.Tidigare satsningar på gruppövervakning och biträdandeövervakare har inte fått någon större utbredning.Riksförbundet , övervakarnasorganisation, har påtalat svårigheter att engagera ideellakrafter och att det är mera angeläget än någonsin med denmänskliga kontakten som övervakaren utgör. För att på nyttfå ett ökat intresse för kriminalvården och dess klienter bören bred samlad insats göras för rekrytering och utbildningav övervakare från bl.a. fackliga organisationer,idrottsrörelsen och andra ideella organisationer.Utvecklingen i samhället kräver också att övervakarenständigt får del av utbildning och information isamhällsfrågor.Andra faktorer som har betydelse både för nuverksamma övervakare och för nyrekrytering ärersättningsreglerna och de svårigheter som finns att ta ledigtfrån ordinarie arbete för att bistå och stödja klienten. I dagutgår ett arvode på . Övervakaren kandärutöver erhålla en ersättning av . försärskilda insatser.Det är angeläget att det kommer till stånd en samladöversyn av ersättningsreglerna för att övervakaren skallkunna erhålla en täckning för sina kostnader såsom förloradarbetsförtjänst m.m. Vid denna översyn bör också beaktasmöjligheterna till en lagstadgad rätt till ledighet vidsamhällsarbete som övervakare.Alternativa påföljderEn utökning av alternativa påföljder såsomkontraktsvård och samhällstjänst måste ske om det skallvara möjligt att begränsa användningen av fängelsestraff.Den målgrupp som kontraktsvården främst avser äretablerade missbrukare. Vi anser att det är viktigt att vidgaanvändningen av kontraktsvården till att även omfattaandra grupper. För att nå vårdresultat krävs noggrantförarbete och individuellt anpassade vårdplaner i samarbetemed socialtjänst och olika vårdgivare.En utökning av påföljden samhällstjänst skall enligtbudgetpropositionen ske till att omfatta hela landet.Erfarenheterna av samhällstjänsten är positiva och denskall kunna användas i hela . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av innehållet ikriminalvården,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av differentieringenav intagna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning och fortbildning avkriminal- och frivårdspersonal,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samlad översyn avövervakarnas möjligheter till ledighet och ersättningar,5. att utöver vad regeringen föreslagit /93 anvisar . för rekrytering och utbildning av övervakare,varav . till samhällsarbetare fören rekryteringskampanj,6. att utöver vad regeringen föreslagit /93 anvisar . för metodutveckling och stöd till övervakarnasarbete,7. att utöver vad regeringen föreslagit /93 anvisar . för fortsatt utbildning av tillsyns- ochvårdpersonal.