mot · GF02N202 · 1992-01-27 00:00:00 — För näringslivsutveckling och förbättrad miljöBakgrundVälståndet och den ekonomiska basenDet är tveklöst så att måste utveckla en starkekonomisk bas för att kunna försvara och utveckla landetsrelativt höga välstånd. För att klara detta krävs det attnäringslivet kan bevara och stärka sin relativakonkurrenskraft inom en allt mer integrerad internationellekonomi. Det innebär att allt högre krav ställs på densvenska industrins förmåga att utveckla nya produkter ochatt utveckla fler positiva länkar till kunderna genom godprodukt- och leveranskvalitet.Den internationella integrationenAllt mer av den industriella utvecklingen sker iinternationell samverkan utifrån ett globalt perspektiv.Detta innebär bland annat att kraven på tillgänglighet tillomvärlden ökar snabbt utifrån de punkter där företagenbedriver sin verksamhet. Företagens ''kravspecifikationer''på den verksamhetsmiljö där de befinner sig utgår inte ifråndet lokala samhällets förutsättningar respektivebegränsningar, utan är en produkt av en internationelltoptimerad struktur.EG och de ekonomiska regionernaI de diskussioner som förs kring framväxten av EGs inremarknad är det snarare de ekonomiska regionerna somutgör de europeiska delmarknaderna än nationerna. Inomde flesta anslutna EG-nationerna pågår enregionalisering med utgångspunkter ifrån koncentrationerav ekonomisk aktivitet. Dessa ekonomiska regioner formari allt högre grad en egen policy för att utveckla sin roll i deneuropeiska ekonomin. Det är viktigt att som ett ledi harmonieringen gentemot EG skapar förutsättningar förde svenska ekonomiska regionerna att utvecklakonkurrenskraftiga roller i denna ekonomi. Hur väl dessaekonomiska regioner utvecklas kommer i hög grad attpåverka industrins lokaliseringsmönster och därigenom denekonomiska tillväxten inom dessa regioner.Tillväxt och god livsmiljöAtt utveckla de näringsmiljöer som industrin kommeratt välja för sin verksamhet innebär i hög grad att utvecklatillgängligheten till såväl nödvändiga produktionsresursersom till marknaderna för produkternas avsättning. Enviktig faktor i denna miljö blir således infrastrukturen i sinvida mening.Med tanke på geografiska läge i förhållande tillhuvudmarknaderna samt vår glesa befolkningsstruktur fårtransportinfrastrukturen en mycket viktig roll när det gällertillgängligheten.Vad som är viktigt att betona när det gäller kopplingenmellan ekonomisk tillväxt och välstånd är att människor ibegreppet välstånd inbegriper en god livsmiljö. Dennalivsmiljö innefattar såväl sociala och rättssäkerhetsmässigasom ekologiska kvaliteter. En god livsmiljö kan inte enbartskapas med ekonomiska insatser. Det blir därför viktigt attta direkt hänsyn till dessa faktorer. Detta faktum är särskilttydligt när det gäller kravet på utvecklad infrastrukturkontra kravet på en god ekologisk miljö.För att skapa så få motsättningar som möjligt mellankravet på god livsmiljö och kravet på god näringsmiljö,krävs en tidig integrering av de krav och önskemål somligger till grund för samhällsutvecklingen.Sammanfattning av bakgrundMot bakgrund av en ökad internationell integrationutsätts industri för skärpt konkurrens och snabbareomvandlingstryck. Det innebär att allt högre krav ställs påden svenska industrins förmåga att utveckla nya produkteroch att utveckla sina länkar till marknaderna.För att industrin fortsättningsvis skall välja för sin verksamhet krävs att vi utvecklar våraregionala och lokala näringsmiljöer. Denna utvecklingkommer att ske i konkurrens med andra ekonomiskaregioner runt om i och övriga världen.Utvecklingen av dessa regionala och lokalanäringsmiljöer måste ske med ett brett synsätt påsamhällsutvecklingen. Förändringstakten inom ekonominoch människors värderingar av livsmiljön är hög. Därför ärdet viktigt att samhällsutvecklingen sker mot bakgrund avett dynamiskt synsätt. För att kunna kombinerautvecklingen av goda näringsmiljöer med utvecklingen avgoda livsmiljöer, krävs en bred samverkan mellansamhällets olika aktörer.Denna samverkan bör ha sin utgångspunkt i de regionalamiljöerna där den konkreta utvecklingen sker.För att åstadkomma samordning av den regionalautvecklingen och utvecklingen på nationell nivå krävs ettengagemang av de nationella aktörerna i den regionalasamverkan.Regional samverkan i VästsverigeIdag pågår ett mycket viktigt utvecklings- ochplaneringsarbete i i avsikt att utvecklainfrastrukturen, särskilt vad avser person- och godsflöden,samt att utveckla förutsättningarna för en bättre miljö ochen effektiv energianvändning. I arbetet deltar aktivtrepresentanter för såväl näringsliv som samhälle.Exempel på sådant samverkansarbete är MiljöprojektGöteborg, som successivt utvecklats till ett regionaltsamarbete. Ett annat exempel är SIRU -- Strategigruppenför Industriell Regional Utveckling.Miljöprojekt en kort beskrivningGenom initiativ från och frånmiljödepartementet startades Miljöprojekt komma tillrätta med problemen med luftföroreningar iGöteborgsområdet. I projektet deltog och andrastora företag aktivt, bl.a. medverkade till att nyatransportslingor lades upp, vilket medförde minskadeavgasemissioner från Volvos transporter.Göteborgs kommun agerade för att få fram fordondrivna med alternativa bränslen, bl.a. skall 1 000 sådanakommunala fordon rulla på Göteborgsvägarna i mitten av1990-talet. För att svara upp mot det behov av infrastrukturoch ny teknik som de 1 000 fordonen genererar, har ,och gemensamt påbörjat ettutvecklingsarbete som inbegriper såväl fordonet somtransportsystemet och den understödjande infrastrukturen.En kartläggning av godsflöden i Göteborgsregionenutfördes i samverkan med och har resulterat i en rad projektförslag föratt effektivisera olika delar av godsflödet somdagligvarudistributionen, byggmaterialflödet m.m. Härförutsätts näringslivsmedverkan i såväl kartläggning som igenomförandet av de olika projekten.SIRU -- En modell för regional samverkanSIRU är en organisation för samverkan mellannäringsliv och samhälle i syfte att stärka betingelserna förindustrins utveckling i Västsverige.SIRU har byggts upp av samhälle och näringsliv i ochkring , i samverkan med och i samrådmed industridepartementet.Samarbetet startade, förberedelsearbete, ifebruari 1991 med målsättningen att successivt utvecklas organisation, inom vilken en del av det västsvenskasamarbetet kan utvecklas.SIRU verkar utifrån som ekonomisk regionoch lägger i sitt arbete inga aspekter på de administrativareglerna.Som grund för verksamheten har följandeutgångspunkter antagits:Nya industristrukturer,produkter, teknik och teknologi har huvudsakligen sin bas iden befintliga industrin och är en produkt av industrinstekniska och kommersiella utveckling,industrinsutvecklingsstrategier är baserade på långsiktigakommersiella grunder,industrin är i hög grad globaltorienterad och väljer på lång sikt den mest fördelaktigamiljön för sin verksamhet,samhällets uppgift är atttillsammans med industrin skapa den fördelaktigastemiljön,ramarna för en sådan miljö får och kan inteskapas utifrån befintliga kommunala eller regionalabegränsningar, utan måste successivt formas utifrån denindustriella utvecklingens struktur.Program för SIRU:s verksamhet. Antaget vidkonstituering 1. SIRU:s mål är att stärka betingelserna för industrinsutveckling.2. Detta sker genom samordnade konkreta projektmellan näringsliv och samhälle.3. SIRU skall därvid initiera och organisera sådanaprojekt av stor betydelse för den regionala industriellautvecklingen.4. SIRU vänder sig i första hand till befintligt näringslivoch samhälle i och skall verka inom de''regioner'' som växer fram genom naturliga kopplingarinom näringslivet och mellan samhällen.5. Varje projekt och insatsområde organiseras ochgenomförs efter sina egna förutsättningar.6. För genomförande av insatser skall alltså separatavgränsade åtgärder initieras och finansieras för attgenomföras i projektform under ledning av utseddprojektledare. Projektledare utses inom eller utanför derepresenterade organisationerna. Därutöver finns ingaekonomiska åtaganden för SIRU:s medlemmar.7. SIRU skall till att börja med verka i en period av tvåår. Därefter skall utvärdering av arbetet ske, varefter besluttas om eventuellt fortsatt arbete.8. SIRU skall arbeta efter principen att inventera brettoch konkretisera smalt.9. SIRU sammanträder en gång i kvartalet. För arbetetdäremellan svarar en arbetsgrupp bestående av tre personerjämte utsedda projektledare.Erfarenheter av regional samverkanDe nya samarbetsmodellerna har visat sig vara effektivabåde ur regional och nationell näringspolitisk synvinkel. Dehar skapat en gemensam syn på näringslivets och samhälletsbehov av utveckling.Ett tvärsektoriellt tänkande har skapats på regionalnivå, vilket har väckt intresse bland olika aktörer pådepartements- och myndighetsnivå. Det har dock visat sigvara svårt att möta de regionala tvärsektoriella initiativenpå grund av de centrala nivåernas mer sektorsindeladeorganisationer.För att få ut full effekt av de regionalainitiativen bör större utrymme skapas för tvärsektorielltagerande från de centrala organen såsom m.fl. Ettförsta steg i denna riktning kan tas genom ett ökatengagemang i det västsvenska utvecklingsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av insatser för attstimulera den fortsatta regionala samverkan i Västsverigesamt att spridning sker av den i prövademodellen för Nuteks roll i det regionala utvecklingsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ges i uppdrag att underen treårsperiod vidareutveckla sitt engagemang i SIRU ochdärvid verka för att arbetssättet sprids inom regionen samttill andra regioner,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att 30 milj.kr. inom ramen förNuteks verksamhet avsätts för dettaändamål.