mot · GF02Ub447 · 1992-01-27 00:00:00 — behöver vidareutveckla den högre utbildningenoch forskningen för att kunna hålla takt med sina främstakonkurrentländer. förespråkar samtliga politiskapartier tillsammans med andra samhällsorgan en utbyggnadav högskolesystemet. Detta kommer till uttryck i densenaste regeringsförklaringen från , därdet hävdas att ''den högre utbildningen och forskningenmåste uppvärderas'' och att detta ''är en central del avpolitiken för att återupprätta tillväxt- ochutvecklingskraften i vårt land''.I årets budgetproposition betonar utbildningsministern''betydelsen av att satsar på högkvalitativautbildningar som kan hävda sig framgångsrikt i deninternationella konkurrensen''. En konsekvens av detta börrimligen vara en rejäl förstärkning av den högreutbildningen och forskningen. Vi ser det som enförutsättning för att skall behålla sin position sommodern kultur- och industrination.De satsningar på ytterligare platser som under senare tidgjorts inom högskolan är i sammanhanget lovvärda.Emellertid är det viktigt att den fortsatta satsningen påytterligare resurser inom högskolan leder till strategiskt ochstrukturellt bestående effekter för både högskola ochsamhälle. Den regionala obalansen i vårt högskolesystembör då vara en utgångspunkt för fortsatta överväganden.1. De nationella behoven 1.1 Högskolans kapacitetSverige har för få personer med akademiskutbildning. Vårt land har halkat efter. Som exempel kannämnas att i har av de anställda inomtillverkningsindustrin högskoleutbildning. I ärmotsvarande siffra medan har högreutbildning inom svensk tillverkningsindustri.I går för få gymnasister vidare till högreutbildning, endast av åldersklassen. I de flestakonkurrentländerna är denna siffra väsentligt högre.Genomsnittet inom närmar sig . Därtillkommer att endast av åldersklassen, drygt entredjedel av våra studenter, följer längre akademiskaprogram av den typ som utbildningsministern efterlyser. Iinternationell jämförelse hävdar sig här dåligt,vilket är oroväckande. I exempelvis följer i dagöver av åldersklassen lägre akademiska utbildningar.Det är således långt till det mål som utbildningsministernformulerar i årets budgetproposition att ''andelenungdomar som genomgår högre utbildning måste varastörre än i jämförbara länder'' (regeringens proposition1991/92:100, bil. 9, sid 15).Även vad gäller antalet professorer, doktorer ochforskarstuderande hävdar sig som nation svagtgentemot sina främsta konkurrentländer. Den nödvändigasatsningen på ökad forskarutbildning berörs i åretsbudgetproposition. Flera utredningar (exempelvis frånOECD, IUI, CERUM) pekar på behovet av flerprofessorer. En ökning med skulle föra oss i nivåmed våra konkurrentländer.1.2 Förändringar inom yrkesliv och produktionDet är de s.k. kunskapsyrkena som snabbt växer i antaloch ställer krav på fler välutbildade. Dessutom växer deninternationella forskningen snabbt. Den vetenskapligakunskapsmassan beräknas fördubblas vart tionde år.Kunskapsyrkena i beräknas öka från ca. 800 000 vidmitten av till drygt 1,3 miljoner vid sekelskiftet.Den vetenskapliga kunskapen är en viktigproduktionsfaktor. Forskningen blir alltmer ett instrumentmed direkt anknytning till utveckling av produktion,ekonomi och marknad. Efterfrågan kommer inte längrehuvudsakligen från utbildnings- eller vetenskapssamhället.Detta innebär en väsentlig strukturell förändring vad avserförväntningarna på högskolesystemet både vad gällerutbildning och forskning.Utvecklingen mot ett nytt s.k. kunskapssamhälle ledertill omfattande struturella förändringar. Ett nytt fenomen,K-regioner, har använts i olika studier för att beskriva denaktuella samhällsutvecklingen. K-regionen utgörs aveffektiva och kraftfulla nätverk, där kommunikation ochkunskap utgör nyckelbegrepp. Tillgång tillkommunikationsresurser och kunskap utgör i sin turförutsättningar för att skapa en internationell gemenskap,inte minst på regional nivå. Flera studier visar på att denregionala tillväxten är direkt beroende av effektivakommunikationer och fullt utvecklade universitet, dvs.högskolor med fasta forskningsresurser.1.3 Internationalisering och regional utvecklingsförmågaFlera studier visar på att det är regioners förmåga atthävda sig i internationella sammanhang som alltmer ärnyckeln till utveckling av näringsliv och samhälle. Enförutsättning för detta är att det råder en hyggliginfrastrukturell balans inom landet. Särskilt gäller dettatillgång på högre utbildning och forskning. En satsning påfler högskolor med fasta forskningsresurser är således ensamhällsekonomisk angelägenhet.1.4 som komplementDet svenska samhället behöver nu flexibla, effektivauniversitet och högskolor som kan anpassa sig till samhälletsstrukturomvandling och den ökande internationaliseringen.De etablerade lärosätena måste förstärkas i vissaavseenden, både personellt och materiellt. Men vi behöversamtidigt få fram komplement till de etableradeuniversiteten. Detta bör leda till en vitalisering ochförnyelse av landets forskning och utvecklingsarbete.Ur kvalitetssynpunkt behöver nya utbildnings-och forskningsprogram som kan integrera nya strukturellaförutsättningar och behov i samhället. Möjligheterna attsamutnyttja olika typer av resurser för forskning och högreutbildning kunde prövas mellan exempelvis högskola ochindustriforskning eller mellan högskola och andraforskningsintensiva delar av samhället. Nyadistributionsformer för den högre utbildningen måsteutvecklas. Efterfrågan på nya tvärvetenskapligaforskningsoch utbildningsprogram borde kunna ges stödinom högskoleorganisationen. Nya samverkansmodellerinom högskolesystemet skall kunna utvecklas inom ramenför nya organisatoriska former. Mindre och flexiblaorganisationer är en förutsättning för detta. EftersomSverige kvantitativt behöver bygga ut längre utbildningaroch öka forskningskapaciteten inom de flesta områdenborde detta kunna förenas med behoven av en mera flexibelhögskola.2. Mittsverige; en basregion i obalansSverige behöver en bättre regional balans vad avserutbudet av högre utbildning och forskning för att hävda siginternationellt. Flera av våra konkurrentländer, inte minstvåra nordiska grannländer, har lyckats avsevärt bättre idetta avseende. Mittsverige, dvs. ochVästernorrlands län samt norra , är en av deregioner i landet som har längst till existerande universitetoch fackhögskolor med fasta forskningsresurser.Regionen har sedan industrialismens genombrott svaratför en väsentlig del av nationens export och internationellakontakter. Den stora tillgången på råvara och energi,mäktiga skogsförråd och vattenkraften, i regionen utgörursprunget till detta. Skogsindustrin i regionen har längevarit världsledande. Till detta kommer utvecklingen av ett relativt väl differentierat näringsliv. Stora investeringarhar gjorts i regionen.Den pågående strukturomvandlingen utsätter nuregionen för stora påfrestningar oberoende av de aktuellakonjunkturproblemen. Den samhällsbyggnad somgenomförts innebär avsevärda investeringar inom såvälnäringsliv, offentlig verksamhet som infrastruktur, sommåste förvaltas skickligt. Inom näringslivet krävskompetensutveckling. Produktionen måste förädlas. För attdriva samhällsarbetet vidare behövs också ökad kompetens.Kompetensutvecklingen måste kvalificeras i regionen för attden skall bibehålla sin självständiga utvecklingskraft. Enfortsatt utveckling av högskolesystemet ses som central -- engrundläggande förstärkning av infrastrukturen.Regionen har ett par framgångsrika mindreoch medelstora högskolor i /och iÖstersund. Samarbetet mellan högskolorna är gott. Derasverksamhetsprofiler är därtill i huvudsak komplementära.För att skapa önskvärd balans och för att ge Mittsverigemöjlighet att även fortsättningsvis hävda sig i deninternationella konkurrensen vill vi att dessa gemensamtutvecklas fullt ut till ett nytt universitet.3. Mål och ambitioner i MittsverigeFör att utreda förutsättningarna för att utveckla sinahögskolor till full universitetsstatus harUniversitetsprojektet startats i ochVästernorrlands län. Projektet är gemensamt för de bådalänen och förprojekteringen har, med stöd avlänsstyrelserna och andra organisationer, genomförts avhögskolorna i /och Östersund.Målet för arbetet är att lägga ett förslag till nyuniversitetsorganisation för 8 000--10 000 studenter ochmed ett tillräckligt antal professurer för att skapa enkonstruktiv kreativ miljö. Internationella förebilder tyderpå att detta skulle kunna vara en optimal organisation.Befolkningsunderlaget i regionen motiverar också ettuniversitet av denna storlek.Utgångspunkten för utredningsarbetet har varit attuniversitet är internationella företeelser och attverksamheten måste mätas med internationell standard. Engrundläggande förutsättning för att en högskola skall ha enframgångsrik utveckling är att den ständigt relateras tillinternationellt godkända förebilder, principer, företeelseroch verksamheter. De preliminära resultaten sammanfattasi det följande.Mindre enheter för forskning och högre utbildning kanskapa avancerade kreativa miljöer. Som exempel kannämnas att mer än hälften av nobelpristagarna kommer från institutioner med mindre än 10 000studenter. Principer för uppbyggnad av kreativa miljöer vidmindre enheter bör därför göras till föremål för fortsattstudium.3.1 Högskolorna i /och ÖstersundHögskolorna i /och fickgrunden till sina nuvarande strukturer i samband med 1977års högskolereform. , sedermeraregionstyrelsen, för högskoleregion, tillämpade enkomplementaritetsprincip i syfte att norra skulle haså brett utbud av högre utbildning som möjligt. I södradelen av regionen fick högskolorna i /Härnösandoch i det närmaste helt olika profiler. IÖstersund, som var en socialhögskola, ficksamhällsvetenskaparna dominera, medan tyngdpunkten iSundsvall/lades mot teknik och lärarutbildning.Båda högskolorna var då små i nationell jämförelse.I dag har högskolan i /nått enstorlek i nivå med de tidigare universitetsfilialerna iKarlstad, och . Verksamheten ärdifferentierad men den tekniska sektorn dominerar och är den största bland de nya högskolorna.Lärarutbildningen planeras efter behoven i båda länen iregionen. I övrigt är ekonomiutbildningen stor.Kommunikation och journalistik utgör också en viktigprofil.Högskolan i har den, näst högskolan iÖrebro, största samhällsvetenskapliga sektorn (AES-sektorn) bland de nya högskolorna i landet. Därutöver harman en speciell profil mot speciella näringar, särskilt motturism och mot småskalig produktion. Högskolan visardessutom upp ett fruktbart samarbete med landstingetsvårdhögskola.Båda högskolorna har varit framgångsrika irekryteringen av forskarutbildade lärare. Närmare entredjedel av lärarkåren har forskarutbildning. Därtillkommer att ett 60-tal doktorander är knutna till de bådahögskolorna och omfattar 10--av den totalaomsättningen.Finansieringen av forskningen vid de mittsvenskahögskolorna sker ofta på projektbasis ochmed extraordinära administrativa insatser. (Det är endastundantagsvis som någon av de nya högskolorna kan kommai åtnjutande av forskningsrådens mera långsiktigaflerårsanslag.) Forskningsverksamheten har emellertidnått en sådan omfattning att dess administration börjar bliklumpig och ibland ta orimliga proportioner. Orsaken tilldetta kan främst förklaras av frånvaron av tillräckligalångsiktiga basresurser för forskning.3.2 Utgångspunkter för ett nytt universitet i 3.2.1. Internationella erfarenheterDe flesta har högskolor/universitet därforskning och grundutbildning integreras i gemensammaprogram. I exempelvis har varje ny högskola elleruniversitet från starten erhållit egna professurer. Varjeenskild högskoleenhet har dessutom ett enda gemensamtanslag för grundutbildning och forskning.Storbritannien har länge haft ett binärt system för högreutbildning, med viss separation mellan grundutbildning ochforskning. Universiteten, å ena sidan, är av klassisk modelloch har dominerat forskningen i landet.Polytechnics, å andra sidan, liknar våra nya högskolor, dvs.man har vid sidan av undervisning bedrivit forskning endastrelativt marginellt. har emellertid den brittiskaregeringen genom ett nytt grepp meddelat att Polytechnicsnu skall kunna utvecklas så att de får fullt universitetsstatusinom några år.Nätverksuniversitet finns ännu inte i . Förebilderfinns dock i flera länder, exempelvis i , Australienoch . I våra nordiska grannländer pågår ocksåsträvanden i denna riktning. Grundläggande princip ellermotiv för skapande av nätverksuniversitet är strävan eftersynergieffekter och samordningsvinster. Fler-campus-universitet har mestadels profilerade campus.Tvärvetenskapliga fakulteter finns inte fullt utveckladei . (Möjligen kan den s.k. viduniversitetet i utvecklas till denna typ avfakultet.) I en särskild utredning som genomförts förVästernorrlands forskningsråd (et al,'', 1991) föreslås en fakultet förproduktionssystem och logistik. En sådan fakultet finner sinfrämsta motsvarighet i de Schools of Manufacturing somförekommer i USA.Vid en genomgång av universitet inom OECD-områdetvisar det sig att sambandet mellan storleken på ettuniversitet och dess vetenskapliga och pedagogiska kvalitetär svagt eller, åtminstone, komplicerat. Det visar sig isammanhanget att har relativt stora universitet.Endast och har en storleksordning som ärvanlig bland industrinationerna. I har deflesta universitet 10 000 studenter eller färre. Fleraeuropeiska länder visar liknande bilder även om detförekommer riktigt stora universitet i flera länder,exempelvis och . I varierarprinciperna för universitetsuppbyggnad. Vissa stater har ettfåtal stora universitet, exempelvis , medan andrahar många mindre, exempelvis . I Kalifornientillämpar man båda principerna.Totalt omsätter högskolorna ca. Tillsammans har högskolorna närmare500 anställda och 5 500 studenter.4. FörslagMed hänvisning till de underlag som ovan presenteratsföreslås att utreda och verka för en utveckling avett fullt utbyggt universitet i för detta arbete bör vara verksamheternavid högskolorna i /och . Detär väsentligt att även kunna utnyttja de resursersom redan finns vid högskolorna på ett optimalt sätt.Genom det regionalt initierade utredningsarbetet hargrunden lagts till ett nytt universitetskoncept. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utveckla ett fulltutbyggt universitet i .