ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub31 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. Lärarutbildningen vid i i , , ger en erkäntmycket god lärarutbildning. Skolans goda anseende harbyggts upp . IMH är ett attraktivt alternativför studenter som inte vill bo i en tätort utan hellre söker sigtill den vackra miljö, goda undervisningslokaler ochstudieeffektivitet som skolan erbjuder.Regeringen föreslår att de fem statligamusiklärarlinjerna utökas med tio årsstudieplatser perskola, vilket innebär en total ökning med ca 40platser. förutsätts däremot liggakvar på nuvarande numerär om 120 elevplatser.Skälen till den föreslagna fördelningen har enligt uppgiftinte grundats på kvalitetskriterier utan enbart på det faktumatt IMH är en landstingskommunal musikhögskola. Det harframkommit att en generell översyn av gällande avtalmellan staten och andra huvudmän ska ske. I väntan härpåskulle inte tilldelas någon som helst ökning avlärarlinjerna, vilket vi anser högst beklagligt.Vi anser att en särskild överenskommelse mellan statoch landsting kan tecknas utan att man för den skullbehöver föregripa en eventuell diskussion kringgrundavtalet. i bör inte undantasfrån den tilltänkta utökningen inom landetsmusiklärarlinjer. Skolan bör få del av det ökade antaletutbildningsplatser som föreslås i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att börfå del av den föreslagna utökningen av antaletutbildningsplatser för musiklärare.
mot · GF02Ub32 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. VårdlärarutbildningenVårdlärarutbildningen är en viktig utbildning, inte minstmed tanke på att morgondagens vårdpersonal ställs införallt större krav. Lärarens betydelse är minst lika viktig inomvård- och omsorgssektorn som inom andra sektorer avsamhället!Vi är besvikna över att vårdlärarutbildningen inte ärupptagen mer än parentetiskt i samband med förteckningenöver olika grupper yrkeslärare.Nuvarande vårdlärarutbildningVårdlärarutbildningen omfattar 60 poäng. Av dessautgör 20 poäng ämnesteori som integreras med praktiskpedagogisk utbildning. Vidare ingår handledd praktik vidgymnasieskola och vårdhögskola omfattande 17poäng.Till vårdlärarutbildning rekryteras personer medkommunal vårdhögskoleutbildning, d.v.s. sjuksköterskor,assistenter av olika slag, sjukgymnaster, arbetsterapeuteroch personer med social omsorgsutbildning. Dessutomerfordras tjänstgöring inom yrket.Högskolestudier av betydelse för vårdlärarfunktionen ärmeriterande.Intentionen i vårdlärarutbildningen är att hoslärarkandidaterna bygga upp en professionell kunskapsbas,som ständigt måste utökas. Det är viktigt att utbildningenförmår väcka ett aktivt kunskapsintresse, förmåga attkombinera ämne, pedagogik och didaktik samt grundläggastrategier för att anpassa utbildningen till den aktuellastuderandegruppen.Propositionens förslagPropositionen (sid. 26) klassificerarvårdlärarutbildningen som en yrkeslärarutbildningtillsammans med industri- och hantverkslärarlinjen,skogsbruk m.m. Det sägs: ''Ämneskunskaperna harinhämtats genom yrkesutbildning och yrkeserfarenhet ochden praktisk-pedagogiska delen utgör den avslutandelärarutbildningen. ''Utbildningens längd anges för gymnasielärare ''omfattaminst 180 poäng -- eller motsvarande om yrkesinriktadeämnen ingår varvid etapper inom forskarutbildning kantillgodoräknas.Den praktisk-pedagogiska delen av utbildningarna skallinom samtliga inriktningar omfatta ca 40 poäng. ''Jämställ vårdlärarutbildningen med övriggymnasielärarutbildning!Vårdlärarutbildningen borde ha fått särskilduppmärksamhet i likhet med t.ex. bildlärare,hushållslärare, musiklärare.Vårdlärarutbildningen kan inte enbart grunda sig påyrkesutbildning och yrkeserfarenhet tillsammans med en 40poäng praktisk pedagogisk utbildning. Vård- ochomsorgsämnena inehåller omfattande inslag av teori från enrad discipliner, från vetenskap härlett innehåll ochpraktikerkunnande. Oavsett nivå behöver en vård- ochomsorgsstuderande en utbildning som omfattar dettakomplexa ämneskunnande.I likhet med övriga gymnasielärare börvårdlärarutbildningens längd baseras på minst de 180 poängsom anges för gymnasielärarexamen. Om så ej sker är detenligt vår mening inte möjligt att för vårdlärarutbildningensdel kunna uppfylla de mål som föreslås gälla förgymnasielärarexamen (sid. 68). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attvårdlärarutbildningens längd bör baseras på minst de 180poäng som anges för gymnasielärarexamen.
mot · GF02Ub42 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. Grundutbildningens villkor har mötts av ettstarkt ökat intresse. Den socialdemokratiska regeringen togbl.a. initiativ till den högskoleutredning Grundbulten, somsärskilt belyser grundutbildningens villkor.Då pedagogiska problem inom universitet och högskolordiskuteras generellt förbises ofta att vårdhögskolorna, medsin pedagogiskt utbildade lärarkår, kan sägas ha gått före iden pedagogiska utvecklingen inom högskolevärlden. Somexempel kan nämnas att PBI (problembaserad inlärning)har utvecklats inom vårdutbildningarnas ram.Det är angeläget att den pedagogiska utveckling somskett vid vårdhögskolorna uppmärksammas så att inte''generella överväganden om pedagogisk utbildning förhögskolelärare'' kommer att innebära en framtidanedtrappning av pedagogisk kompetens förvårdhögskolelärarnas del.Vårdhögskoleläraren behöver pedagogisk/didaktiskkompetens inte bara för sin egen framtida lärarprofession;en mycket väsentlig del i arbetet är att ge de studerandekunskaper och färdigheter att i sin tur tänka och arbetapedagogiskt. En blivande sjuksköterska behöver t.ex.kompetens att arbeta profylaktiskt med informations- ochutbildningsinsatser. Detta, att utbilda i att utbilda, kräveravsevärt mera i fråga om pedagogisk skolning än att utbildaenbart i det egna ämnet.Det är angeläget att vårdhögskolornas lärarefår en ökad ämneskompetens. Nuvarande utbildning avvårdlärare bör kompletteras med ytterligareämneskunskaper så att minimikravet för lärare vidvårdhögskola utöver pedagogisk utbildning ochgrundläggande högskoleexamen omfattar minst 40 poängsämnesspecifik påbyggnadsutbildning.Utifrån vad ovan sagts bör en vårdlärarutbildning, somska tillgodose högskolans behov, bygga på adekvatgrundläggande högskoleutbildning om minst 120 poäng. Ensträvan bör vara att öka andelen forskarutbildade lärare; ettminsta krav på ämnesfördjupning bör, om läraren skaundervisa på högskolenivå, omfatta 40 poäng utövergrundutbildning. Till denna ämnesfördjupning krävs, somovan framhållits, vårdpedagogik om minst 40 poäng. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av en översyn avutbildningen av högskolelärare inom vård-/omsorgsyrken,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i avvaktan på en sådan översyn nuvarande utbildning förvårdlärare bör bibehållas.
mot · GF02Ub43 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. Den nya högskolan i /har fått enlyckosam start. Intresset för utbildningen är mycket stortvilket visas av det stora antalet sökande.Högskolan präglas av optimism och framtidstro och manhar utvecklat långtgående internationellakontakter, t.ex. via Com-ett-programmet inom EG. Ettomfattande forsknings- och utvecklingssamarbete mednäringsliv och andra högskolor pågår också.Det är nu viktigt att denna vår minsta högskola kanfortsätta att utvecklas, att det blir möjligt att bygga upp deinstitutioner som finns till en sådan storlek att det går attklara lärarförsörjningen och hålla en hög kvalitet. Eninstitution som skulle behöva en förstärkning i dettaavseende är undervisningssektorn där en kompletteringmed en fritidsledarlinje är mycket angelägen. Dels av ovannämnda skäl men också därför att behoven finns i regionenoch därför att efterfrågan är mycket stor. Det finns ocksåbehov av ytterligare en antagningsgrupp inomförskollärarutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fritidsledar- ochförskollärarutbildningen vid högskolan iTrollhättan/.
mot · GF02Ub44 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. Regeringens proposition 1991/92:75 angåendelärarutbildning m.m. innehåller förslag till utbyggnad avidrottslärarutbildningen vid högskolan i . Särskilttillfredsställande är att regeringen tillgodosett det önskemålom tvåämnesutbildning för idrottslärare vid högskolan, somframhålls i motion 1991/92:Ub466 till riksdagen.I propositionen sägs att regeringen därmed löst deorganisatoriska problemen med det nuvarande samarbetetmed i , vad gäller 4--9-utbildning iidrott och annat ämne. Tyvärr blir dock dessa problemolösta, propositionen till trots. Detta förhållande gällermotsvarande samarbete med linjesystemets avskaffande och överförande avbeslutsrätten över det tidigare linjeutbudet till de enskildahögskolorna kommer problemet att spetsas till ytterligare.GIH hamnar då i en situation, där beslutsrätten över de 50platser i idrott, som ingår i 4--9-samarbetet meduniversitetet i och , kommeratt hamna i respektive . Dessa enheter hardet formella utbildningsuppdraget.GIH har genom tidigare volymminskningar befunnit sigi en mycket bekymmersam situation. Dess problem haruppmärksammats i en särskild utredning och redovisats viduppvaktningar hos utbildningsdepartementet.Propositionens förslag om dimensioneringsökningarbryter den negativa trenden. Det vore olyckligt om dettamotverkas genom att högskolan blir beroende av annan änden högskola, som har det faktiska utbildningsansvaret.Det är också ur nationell synpunkt angeläget attinvesteringar, som gjorts för idrottslärarutbildning iÖrebro, säkert kan tas till vara. Det torde vidare varaprincipiellt tveksamt att en högskola kan styra utbudet hosen annan.Problemet kan lösas genom att de aktuella platsernaförläggs direkt till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av platser föridrottslärarutbildning till högskolan i .
mot · GF02Ub46 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. I denna motion föreslås, att utbildning och examinationav folkhögskollärare bibehålles vid iLinköping.I propositionen om lärarutbildning markeras att olikavägar till läraryrket skall öppnas. Praktisk-pedagogiskutbildning skall erbjudas personer, som med annanutbildning som grund önskar göra en insats som lärare.Vid i finns en linje förutbildning av folkhögskollärare. Linjen är synnerligenuppskattad, och den är ett fungerande exempel på hurpersoner med olika yrkesbakgrund kan utbildas till lärare --helt enligt de i propositionen angivna intentionerna.En omfattande vuxenpedagogisk verksamhet harutvecklats vid i institution förlärarutbildning. Grunden för denna verksamhet ärfolkhögskollärarlinjen. Vuxenpedagogiskt centrum harnyligen knutits till institutionen. Folkhögskollärarlinjenslärare är bas för dess verksamhet. Vuxenpedaogisktcentrum genomför bl.a. flera internationellavuxenpedagogiska projekt t.ex. i och iLatinamerika.Vid ochpedagogik bedrivs på initiativ av folkhögskollärarlinjenrelativt omfattande folkbildningsforskning.Det är angeläget att den vuxenpedagogiskaverksamheten vid kan fortsättaliksom att en speciell utbildning för folkhögskolans behovav lärare bibehålles. Det bör ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utbildning och examinationav folkhögskollärare bibehålls vid i .
mot · GF02Ub48 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. Vårdlärarutbildningen omfattar 60 poäng, varavämnesteori om 20 poäng integreras i praktisk-pedagogiskutbildning. Handledd praktik vid gymnasieskola ochvårdhögskola ingår motsvarande 17 poäng.För tillträde krävs dels genomgången yrkesutbildning,t.ex. sjuksköterske-, assistent- (av olika inriktning),sjukgymnast- och arbetsterapeututbildning, dels två årstjänstgöring inom yrket.I propositionens förslag ses vårdlärarutbildningen somen yrkeslärarutbildning som t.ex. skogsbruks-, hantverks-eller industrilärare.Utbildningens längd anges som för gymnasielärareomfatta minst 180 poäng eller motsvarande omyrkesinriktade ämnen ingår. Den praktiska pedagogiskadelen av utbildningen skall omfatta 40 poäng.Jag finner det olyckligt att vårdlärarutbildningen ipropositionen inte nämns och beskrivs utförligt på sammasätt som t.ex. bild- och musiklärare. Läsarna kan fåuppfattningen att för att bli vårdlärare räckeryrkesutbildning och yrkeserfarenhet med tillägg av 40poäng praktisk pedagogisk kurs.Det räcker nämligen inte.Detta beror på att yrket bygger på omfattande inslag avteori från en rad medicinska, tekniska, kulturellt-socialaoch humanistiska discipliner. Dessa vetenskapligt baseradeämneskunskaper måste i utbildningen kompletteras med ettpraktikerkunnande som är minst lika viktigt.Undervisningen av eleverna måste situationsanpassas efterde/den aktuella patientens behov och de/den aktuellaelevens kunskaper och erfarenheter. Detta kräver mycketav läraren.För att inga missförstånd ska uppstå anser jag attriksdagen bör förtydliga att vårdlärarutbildning inteförändras utan omfattar även i fortsättningen minst 180poäng i likhet med övriga gymnasielärarutbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vårdlärarutbildningen.
mot · GF02Ub50 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. Inrättande av utbildning för grundskollärare medinriktning mot årskurserna 4--9 vid högskolan iGävle/SandvikenRegeringen har i propositionen föreslagit ökning avantalet nybörjarplatser inom grundskollärarutbildningen.För årskurserna 4--9 föreslås ett nyinrättande läsåret1992/93 vid högskolorna i och . Dettamotiveras dels med att basorganisationen ska bli så starksom möjligt, dels med att lärarutbildningsbehov finns ochatt den ämnesteoretiska lärarutbildarkompetensen finns pådessa orter.Vid högskolan i /utbildas f.n.grundskollärare med inriktning mot årskurserna 1--7. Detsker dels inom reguljär utbildningslinje i , dels somdistansundervisning, dels som vidareutbildning avförskollärare och fritidspedagoger. En nära samverkan skermed komvuxenheterna i för att erbjudamöjligheter till den för behörigheten nödvändigakompletteringen av gymnasiebetygen. Ett omfattandearbete har skett för att skapa en utbildning där ämnesteori,metodik och praktik integreras under hela studietiden.Aktuella undersökningar visar att behovet avgrundskollärare är mycket stort i har genom en enkät till samtliga kommunerkunnat påvisa att fram är behovet avnyrekrytering av grundskollärare drygt 1 300, varav ca 450 iårskurserna 4--9. För ämnesområdet matematik ochnaturorienterande ämnen är behovet särskilt stort. Viktigafaktorer vid bedömningen är den s.k. barnboomen, denflexibla skolstarten, minskad undervisningsskyldighet ochpensionsavgångar. I propositionen sid. 57 påpekas att jukortare avståndet till lärarutbildningen är desto högre är iregel andelen behöriga lärare i skolan. För att säkerställalänets behov av grundskollärare samt kunna tillgodose ävenbehoven från kringliggande län är det önskvärt med ettfullständigt lärarutbildningsutbud vid högskolan iGävle/Sandviken.Goda erfarenheter finns av nuvarande utbildning förårskurserna 1--7. En förstärkt basorganisation ger möjlighettill en för skolområdet viktig samverkan mellan utbildningför årskurserna 1--7 och 4--9. Lärarresurserna finns redan istor utsträckning, och möjligheterna att rekrytera nyalärarutbildare är mycket goda, delvis beroende på närhetentill . Ett stort intresse finns vid högskolan attutveckla nya kursplaner för en utbildning med inriktningmot årskurserna 4--9.Jag föreslår att uttalar som sin mening atthögskolan i //93 tilldelas anslagunder rubriken åtgärder (sid. 61) för att undernämnda läsår utveckla kursplaner för utbildning avgrundskollärare med inriktning mot årskurserna 4--9 och atten sådan utbildning förutsätts starta /94.Antalet nybörjarplatser kan beräknas till 50. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av grundskolläraremed inriktning mot årskurserna 4--9 vid högskolan iGävle/.
mot · GF02Ub52 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. Musiklärarutbildningen vid musikhögskolaI propositionen föreslås en ökning med 10årsstudieplatser vid de fem statliga musiklärarlinjerna. Detbetyder en ökning för den 4-åriga utbildningen med 40platser på varje skola.Det är förvånande att inte fårdel av den föreslagna ökningen. Mot bakgrund av detframtida behovet av musiklärare kan jag inte förståstatsrådets inställning. Att eventuellt hänvisa till en översynav den landstingskommunala högskoleutbildningenförefaller mig föga relevant för att nu inte öka intaget vidIngesunds Musikhögskola.Skolan har en mycket god undervisningskvalitet ocherkänns som en nationell tillgång för det svenskamusiklivet. utbildningsutskott besökte skolanför och kunde därvid självt konstatera attskolan uppfyller de krav som bör ställas på avanceradmusikutbildning inom högskolan.Att nu inte låta ta sitt ansvar för det behov somfinns av ökad utbildning av musiklärare är inte bara fel urplaneringssynpunkt, det är dessutom att sända ut felsignaler vad avser musiken inom det svenska kulturlivet.Inte minst gäller detta operakonsten där det nu näramusikhögskolan uppförs anläggningar (. Hagegården) för utbildning m.m. av operakonstnärerbland annat verksamma på den internationella arenan.Mot bakgrund av vad jag nu anfört bör IngesundsMusikhögskola tilldelas 10 årsstudieplatser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökning av antaletårsstudieplatser vid .
mot · GF02Ub55 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:94 Ändrat huvudmannaskap för särskolan och särvux m.m. I propositionen om ändrat huvudmannaskap försärskolan föreslås att huvudmannaskapet förDammsdalskolan i även fortsättningsvis stannarkvar hos Sörmlandslandstinget.Det poängteras i propositionen att det är viktigt att detär en stabil huvudman. Sörmlandslandstinget har underlång tid just varit detta.Föredraganden påpekar att särskilda statsbidrag, utöverde generella, bör utgå till dessa skolor eftersom de är avpåtagligt riksintresse.Vi instämmer i detta och vill framhålla attstatsbidraget som skall komma att utgå tillDammsdalskolan inte får bli mindre än det är . Det ärockså viktigt att verksamhetssödet inte kopplas till ett visstantal undervisade elever. Verksamhetsstödet bör motsvarasenast medgivna driftsbidrag uppräknat med ett skolindexplus medel för verksamhetsutveckling. Avtalet omverksamhetsstödets storlek skall gälla tills vidare med enömsesidig uppsägningstid och om verksamhetsstödet skallupphöra helt så bör uppsägningstiden vara . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidraget tillDammsdalskolan i .
mot · GF02Ub56 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:94 Ändrat huvudmannaskap för särskolan och särvux m.m. I propositionen föreslås att elever, som har gått i särskolaoch som bedöms kunna tillgodogöra sig utbildning inomgymnasieskolans individuella program, skall ges dennamöjlighet.De individuella programmen kommer med all säkerhetatt lämpa sig väl för en del av särskolans tidigare elever.Redan idag har elever från särskolan kunnat delta och följaundervisningen i gymnasieskolan.En elev med en psykisk utvecklingsstörning behöverextra träning och stimulans för att klara av vissaarbetsuppgifter. Flexibiliteten mellan olika skolformermåste därför vara stor.För vissa elever kommer en övergång från obligatorisksärskola till gymnasiets individuella program att vara heltnaturlig. Andra elever behöver kanske i denfrivilliga särskolan innan ett val till gymnasieskolan bliraktuellt. Därför bör en elev kunna börja i den frivilligasärskolan och söka över till gymnasieskolansindividuella program.Antalet elever som kan vara aktuella för denna ''dubbla''skolgång är få, men det bör tydligt framgå att dettaalternativ till utbildning finns. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att elev vid övergång frånobligatorisk särskola till gymnasieskolans individuellaprogram vid behov skall ha möjlighet att under en tidförbereda studierna vid gymnasieskolan i frivillig särskola.
mot · GF02Ub59 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:94 Ändrat huvudmannaskap för särskolan och särvux m.m. I denna motion föreslås att förhandikappfrågor i fortsättningen erbjuder särskola ochsärvux det konsulentstöd för flerhandikappade somlandstingens konsulenter ansvarat för.Propositionen föreslår att konsulenterna för elever medflera funktionshinder överförs från landstingensansvarsområde till kommunernas. Jag anser, att det ärsynnerligen angeläget att den kompetensen även ifortsättningen garanteras särskolan.SIH erbjuder grund- och gymnasieskolor särskiltpedagogiskt stöd för t ex synskadade elever. bedöms som ett nödvändigtkomplement till det kommunala skolväsendet. När detgäller särskoleelever med ytterligare funktionshinder tordedetta extra stöd vara än självklarare. Att förstå pedagogisktoch metodiskt hur de olika handikappen fungerartillsammans kräver specialiserad utbildning utöver vadsärskolans klasslärare vanligtvis har.För att den nuvarande konsulentorganisationenskompetens för särskolans behov inte försvinner, bör SIHöverta ansvaret för motsvarande stöd till elever i särskolan.Det bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att statens institut förhandikappfrågor också bör erbjuda särskola och särvuxkonsulentstöd för elever med flerhandikapp.