mot · GG02Fi16 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin Motionens huvudsakliga innehållRegeringen och Socialdemokratiska arbetarepartietträffade överenskommelse om ett antalekonomisk-politiska åtgärder i syfte att stabilisera densvenska ekonomin. Det strukturella underskottet istatsbudgeten skall minskas kraftigt. Inkomstsidan skallförstärkas, bl a för att möjliggöra ökadearbetsmarknadspolitiska satsningar. Kostnadsläget inäringslivet skall förbättras.Som en följd av överenskommelsen lämnas i motionenförslag på en rad områden.För socialförsäkringarna redovisas riktlinjer för ett antalförändringar. Ersättningsnivån i sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna sänks, en karensdag införs.Pensionsåldern höjs successivt till . Pensionsnivånsänks för flertalet pensionsersättningar. De sämst ställdapensionärerna kommer att ges visst extra stöd.Andra områden som berörs är utgifter för barnbidrag,räntebidrag till bostäder, försvar, jordbruk, bistånd ochflyktingmottagande. Den lagstadgade semestern minskasmed två dagar.I syfte att förbättra kostnadsläget i näringslivet sänksarbetsgivaravgifterna fr o m den 1januari 1993. Inkomstförstärkningar för staten uppnåsgenom att den generella mervärdesskatten bibehålls pånuvarande nivå samt att den reducerade mervärdesskattenhöjs från till . Grundavdraget inominkomstbeskattningen sänks med 2 400 kronor.Andra inkomstförstärkningar uppnås genom höjningarav bl a bensinskatten. Beslutade sänkningar av kapital- ochförmögenhetsskatt förskjuts i tiden. Reallöneskyddet iinkomstskatteskalan tillämpas inte årsinkomster.Omfattande förslag om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder redovisas. Ca används förolika åtgärder i syfte att bekämpa arbetslösheten.1. InledningRegeringen och Socialdemokratiska arbetarepartietträffade den 20 och överenskommelse omett stort antal ekonomisk-politiska åtgärder vilka man trorskall stabilisera den svenska ekonomin. En del avåtgärderna verkar vara till mer skada än nytta.2. Allmänna synpunkterNär regeringen tillträdde befann sigsvensk ekonomi i dåligt skick. Devalveringen år 1982innebar en temporär (skadlig) förbättring avkonkurrenskraften i svensk industri, men destrukturförändringar som borde ha skett däreftergenomfördes inte. Resurserna användes till spekulation.Devalveringarna under 1970- och 1980-talentillsammans med den internationella uppgången doldegrundläggande strukturproblem.Regeringen konstaterade (prop.1991/92:38) att de inhemska problemen var betydande ochkrävde en resolut kursomläggning i den ekonomiskapolitiken. Detta skulle ske med stöd av Ny demokrati.Därtill kom en svag internationell konjunkturutveckling,även då fanns inga förutsättningar att skulle fådraghjälp under år 1992.Någon vändpunkt för svensk del var inte i sikte. Bådetillväxten i ekonomin som helhet och industriproduktionenbedömdes också utvecklas sämre än i OECD-området i övrigt. Arbetslösheten väntades öka, liksomantalet varsel och konkurser. Såväl näringslivetsinvesteringar som lönsamheten föll.Under hösten 1991 stod det klart att de offentligafinanserna försämrats snabbt . En faktorsom bidrog härtill var den kraftiga ökningen av de offentligatransfereringarna . Därutövermedförde konjunkturnedgången och ett antal andrafaktorer såsom nedväxlingen i inflationstakt attskatteinkomsterna minskade snabbt, med plundradebanker som naturlig följd.Till detta kom de ökade problemen påkreditmarknaden. Sedan mellankrigstidens finansiella krishar en betydande stabilitet rått på svensk kreditmarknad.Under senare år har dock flera kreditinstitut dragit på sigstora och växande kreditförluster. Detta har fått ske utanstatens ingripande. Se nedan beträffande exemplet SvenskaKreditförsäkrings AB.Exempel rörande Svenska kreditförsäkrings AB('''')Ägare:Aktiekapital 20 mkr:Skandia31 %Trygg %Wasa10 %Franska försäkringsbolag10 %Övriga18 %100 %Affärsområden:1. Garantier (fungerar på samma sätt som en bankgaranti)1. a. Borgensförsäkringar (Bygg och verkstadsbranschen)1. b. Kreditgarantier2. Återförsäkring (Mottagen och avgiven)3. (aktier, obligationer och fastigheter)4. Kundkreditförsäkring (Protectoring)1. a. Skydd mot kundförluster1. b. InkassoKonsolideringskapital (''Substans'')mkr 1987750198897519891 20019901 0001991200Resultaträkningar (mkr)199119901989Premieintäkt330286256Driftskostnader-- 125--107--97Försäkringsersättning--2 025--345--125Bruttoförlust1 819166+37Avgiven återförsäkring(. Ev tvistiga)+1 136+107--17Nettoförlust68359+20Kapitalavkastning+55+31+25Totalförlust62828+45BalansräkningarTillgångar199119901989Likvida tillgångar925338190Fordran på återförsäkring70015822Placeringstillgångar927754763Aktier etc.194322257------------------------2 7451 5721 232Skulder och eget kapitalFinansiella skulder1 115244107Försäkringsskulder1 442509293Obeskattade reserver166775786Eget kapital (AK 20)224445------------------------2 7451 5721 232Ansvarsförbindelser(Felredovisning = Svindel)100ÅtagandeMkrKreditförsäkringar6 000 (4 000 = Stor risk)Protectoring17 000Förlustandel23 000Problematiken idag1. konkursmässigt (Har ställt inbetalningarna)2. Ingen likviditet (Bankerna vill ej hjälpa till)3. Kapitaltillskott från ägarna Friskt kapital 300mkr Omvandling av fordringar 400 mkr4. Regeringen ville i det längsta undvika konkurs (drabbaranseendet för hela det finansiella systemet)5. Bruttobeloppet av alla risker (6 + ) ärgigantiskt. Varken ägarna eller bankerna klarar ett stortfallisemang.Mot den bakgrunden formulerade regeringen enekonomisk-politisk strategi, som ej förbättrarutvecklingskraften i svensk ekonomi.Politiken kräver såväl statsfinansiell disciplin ochmotsvarande återhållsamhet i kommunerna somutbudsstimulerande åtgärder för den konkurrensutsattasektorn.Regeringen föreslog således och fattade beslutom kraftiga besparingar -- -- i statensutgifter. Det kommunala skattestoppet förlängdes. Flerakommuner till skada. avvecklades eller sänktesskatter motsvarande . Detta medfördestora inkomstbortfall. Ett omfattandeprivatiseringsprogram antogs, löntagarfondernaavskaffades och viktiga avregleringar genomfördes ellerförbereddes.En omfattande översyn av transfereringssystemeninleddes i syfte att minska de offentliga utgifterna. Dettaleder till sociala kostnader.Även om situationen på kort sikt såg mörk ut utgjordemöjligheten till en internationell uppgång en ljuspunkt.Den skulle underlätta kampen mot arbetslösheten och hållatillbaka en försämring av de offentliga finanserna.Uppgången har uteblivit.Till de mindre ljusa inslagen i vår omvärld höretableringen av EG:s inre marknad och EES. En liknandeintegrationsprocess pågår i . Alla unioner ärtill skada.Under sensommaren och hösten 1992 har de svenskaproblemen blivit uppenbara för allt fler.Statsfinanserna har, främst på grund av fallandeinkomster, försämrats och budgetunderskottet ökat.Arbetslösheten har fortsatt att växa. Finanskrisen harfördjupats och börjar nu sätta spår i den reala ekonomin.Depressionen närmar sig.Denna försämring av den omedelbara konjunkturbildentillsammans med internationella faktorer medför att denekonomiska politikens inriktning och stramhet ifrågasätts.Den akuta krisen i svensk ekonomi har således bådeinternationella och inhemska orsaker. En del skapas avregeringen själv.Den internationella konjunkturen har blivit svagare änväntat. Konjunkturuppgången i dröjer. Trotssuccessiva räntesänkningar låter återhämtningen där väntapå sig. En betydande spännvidd i räntenivå har uppkommitmellan och . Detta har sänkt dollarkursenoch kraftigt försämrat de europeiska företagenskonkurrenskraft. Vår skogsindustri drabbas hårt.I har utvecklingen i hög grad bestämts avåterverkningarna av den tyska återföreningen. Kostnadernaför denna ledde till en mycketexpansiv finanspolitik, vilket bidragit till en för tyskaförhållanden hög inflationstakt. Denna har mötts avpenningpolitisk åtstramning genom höga räntor. Räntorna iandra europeiska länder har dragits upp som följd härav.Den höga räntenivån i dämpar aktiviteten iföretagen och håller tillbaka hushållenskonsumtionsmöjligheter.Det förhållandet att kriserna i sammanfallit medeller utlösts av oro i vår omvärld kan dock inte tas till intäktför att orsakerna står att finna i internationellaförhållanden. Höstens kris är bara en i raden avorosperioder på de svenska penning- ochvalutamarknaderna. Förklaringen till att kronan varit såsårbar och påverkats kraftigare än jämförbara ländersvalutor måste sökas i inhemska förhållanden. Det viktigasteskälet är att vi saknar valutaregleringens goda skydd.Följaktligen är det här som åtgärderna måste sättas in.Riksbanken, regeringen och den socialdemokratiskaoppositionen har tyvärr agerat felaktigt och kraftfullt för attförsvara kronan. Den borde ha fått flyta fritt.Såväl finanspolitiken som penningpolitiken måsteunderstödjas av en valutareglering.Nu finns risk för att vi revalverat mot DM.Under flera decennier har konkurrenskraften försvagatstill följd av en inflation som har överstigit omvärldens.Denna försvagning har mötts med devalveringar ochoffentlig expansion, vilket ytterligare drivit påprisstegringstakten och långsiktigt ökat inflationsgapetgentemot omvärlden. Dessutom har en nödvändigstrukturomvandling förhindrats. Politiken har varitansvarslös.Det strukturella budgetunderskottet, dvs den del avunderskottet som inte är konjunkturberoende, måste påsikt enligt regeringen elimineras. Det kräver en väl avvägdkombination av åtgärder. Huvudinslagen i de åtgärder somnu föreslås är minskade offentliga utgifter och enskattepolitik som inriktas på att förstärka denkonkurrensutsatta sektorn. De små människorna drabbasav denna politik.För att denna politik skall kunna fullföljas också pålängre sikt måste vissa fundamentala förutsättningar varabättre än i andra länder. Inte bara inflationen måste vara iparitet med omvärlden utan också lönsamheten inäringslivet.För att sanera de offentliga finanserna krävs enligtregeringen ingrepp i ett antal olika utgiftssystem. Det är iförsta hand inkomstöverföringar som måste skäras ner.Dessa har vuxit snabbt . Deras snabbatillväxt tränger ut investeringar och sänker reallönerna.Förutom de direkta kostnaderna för denna utgiftsökningtillkommer i flera transfereringssystem en svag kopplingmellan avgifter och förmåner. Motiven för arbete är svaga.Denna utveckling måste brytas. Utgiftssystemen måsteändras så att de tydligare än gynnar arbete ochsparande.Den svenska ekonomin är svag. Inflationstakten ochkostnadsökningarna har dämpats kraftigt.Konkurrenskraften har förbättrats och produktivitetenökar. Utrikeshandeln med varor och tjänster visaröverskott. Det finns inte särskilt goda möjligheter attsvensk ekonomi kan utnyttja en kommande internationellkonjunkturuppgång.Just nu pågår en stor utslagning av industriell kapacitet iSverige. Under mindre extrema förhållanden skulle en heldel av de utslagna företagen ha haft goda förutsättningar attklara konkurrensen.Ett annat inslag i krisuppgörelsen är intensifieradearbetsmarknadspolitiska insatser. Arbetslösheten är försvenska förhållanden mycket hög och utgör ett allvarligtproblem. Det brådskar med att vidta ett antal åtgärder sompå minskar de negativa sociala effekterna avarbetslöshet och som på bidrar till dennödvändiga återhämtningen inom svenskt näringsliv.Långsiktigt beroende av kontanta bidrag skapar socialaproblem för individer och utgör en oacceptabel finansiellbelastning för statsmakterna. Därför är det viktigt att hävdaarbetslinjen och förnya arbetsmarknadspolitiken.Kompletterande inkomstförstärkningar föreslås också.Inkomstförstärkningarna skall bl a täcka kostnaderna för dearbetsmarknadspolitiska utgifter som föreslås.3. ÅtgärderSjukförsäkring m.m.Regeringen och Socialdemokraterna är eniga om attsnarast tillsätta en beredning i syfte att genomföra en nyförsäkringsmodell som innebär att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna flyttas ut ur statsbudgeten.Detta är en felaktig åtgärd.Försäkringen föreslås vara generell i den meningen atträtten till ersättning liksom grundvillkoren skall garanterasi lag och i princip omfatta alla invånare mellan 16 och 65år. Finansieringen av grundvillkoren föreslås med enhetligaavgifter. Arbetsmarknadens parter föreslås fåhuvudansvaret för försäkringarna, vilket är olyckligt.Det övervägs om andra försäkringar, såsomarbetslöshetsförsäkringen och förtidspensioneringen ocksåbör föras in i det nya systemet. Detta motsätter jag mig.Sjuk- och arbetsskadeförsäkringen skall enligt minmening ej lyftas ut ur budgeten.Regeringen bör ej föreslå sänkta ersättningsnivåer isjuk- och arbetsskadeförsäkringarna. Förslag om karensdagkommer att läggas fram med ikraftträdande den 1 april1993. Detta motsätter jag mig.Dessa förändringar kommer sammantaget att minskainkomstöverföringarna till hushållen, dvs de svagagrupperna drabbas, vilket är oacceptabelt.SemesterI syfte att minska kostnaderna inom i första handnäringslivet föreslås att den lagstadgade semestern minskasmed . Jag motsätter mig detta förslag.BostadssubventionerEnligt regeringens överenskommelse medSocialdemokraterna skall bostadssubventionerna reducerasmed från netto, dvssedan hänsyn tagits till en trolig ökning av bostadsbidragen.Effekterna blir förödande med en orättvis fördelning ochmedför problem för bostadsföretagen. Timingen är fel vidavskaffandet av bostadssubventioner. Trähusbranschen är iakut kris. de senaste prognoserna visar att efterfrågan är 0.Jag tar prognos på allvar! Skulle få rättförsvinner 3 000--4 000 jobb i branschen. Dessutom drabbasett stort antal underleverantörer. Arbetslösheten blandbyggnadsarbetare är 18--. Detta är en del av priset förregeringens och Socialdemokraternas överenskommelse.Själva principen för avskaffande kan vara riktig, men detfår inte ske på det här viset, så snabbt. Den härgenerationen som inte fått lära sig att spara till eget boendemåste få tid på sig.Vi drar oss till minnes subventionerna från 1970-taletoch miljonprogrammet från 1960-talet.De nu föreslagna åtgärderna får allvarliga konsekvenserför hela Sverige.BarnbidragDen av tidigare beslutade höjningen avbarnbidrag, studiebidrag mm per skall ejgenomföras. Jag motsätter mig förslaget.BiståndSverige har under avsatt avbruttonationalinkomsten (BNI) till internationelltutvecklingssamarbete. Sammantaget skall biståndsramenminskas med jämfört med innevarandebudgetårs biståndsram. Nedskärningarna är ett svek mottredje världen, jag motsätter mig förslagen.FörsvarInom försvaret skall utgiftsnivån sänkas. Västgötaflygflottilj (F6) i avvecklas från ,för att vara helt avvecklad vid utgången av budgetåret1994/95. Förslaget beräknas ge en permanentbesparingseffekt om ca . En ytterligareflygflottilj kommer att läggas ner. Inom den civila delen avtotalförsvaret föreslås en sänkning av planeringsramen med100 . Vidare föreslås att kontant- ochreseförmånerna för värnpliktiga och vapenfriatjänstepliktiga sänks nu så att en permanent besparing omca därutöver uppnås. I krisuppgörelsenanges besparingarna på försvaret till 1,2 miljarder kronorper år vid fullt genomslag. De föreslagna besparingarna ären katastrof med tanke på oron i gamla . Detär risk för ett tredje världskrig om ej oron på Balkanstoppas.Övriga utgiftsminskningarPartistödet kunde minskas fr o m nästamandatperiod. Inom Kommunikationsdepartementetsområde skall utgifterna minska med 300 miljoner kronor.En besparing på skall ske inomJordbruksdepartementets område. Inomstudiestödsområdet beräknas ändradestudiemedelsförmåner leda till en besparingseffekt om ca300 . Det är ej acceptabelt.I överenskommelsen ingår besparingar på 500 miljonerkronor inom område.Besparingarna bör bl a göras genom rationaliseringar inompolisväsendet och genom att reglerna för polisaspirantersstudieförmåner förändras så att studiefinansieringenkommer att ske med studiemedel.Finanskrisen har dessutom uppdagat bristen hos de s kEko-rotlarna. Den centrala roteln på rikskriminalen vilkenskall spana på finanshajarna har enligt min mening sovit en''törnrosasömn''. Bankerna har plundrats på 120 miljarderkronor utan att någon dömts. Mot den bakgrunden kanväsentliga besparingar företas inom Eko-polisen.Till detta kommer att man kan ha ett polisdistrikt i varjelän. Därigenom sparar man ytterligare 500 miljoner kronorgenom mindre byråkrati. De gamla polisdistrikten kanledas av en kriminal- och en ordningskommissarie. Allsamordning och all löneredovisning kan med stor fördel skepå länsnivå.I andra länder fungerar polisen bra lokalt och centralt.Genom besparingarna kan man dessutom ge personalenbättre betalt och förse dem med bättre utrustning.KostnadslägetFör att sänka kostnadsläget för näringslivet ochstimulera till tillväxt och sysselsättning förskjutsskattebördan från produktion till konsumtion. Dettamedför att bördorna fördelas orättvist.InkomstförstärkningarTre miljarder kronor från Arbetslivsfonden dras in tillstatskassan. Detta är bra.I syfte att både åstadkomma önskvärdamiljöförbättringar och förstärka statskassan kommerbensinskatten att höjas med för oblyad och förblyad bensin per liter. Vidare halveras avdraget för allmänenergiskatt på bränsle för värmeproduktion ikraftvärmeanläggningar . Avdraget slopas helt år1994. Miljöskatter har varit ett effektivt instrument imiljöpolitiken. Detta gäller i synnerhet svavelskatten. Detär angeläget att även framgent använda olika skatter för attminska miljöutsläppen. En höjning av svavelskatten haraktualiserats för att ytterligare skärpa beskattningensmiljöprofil.Dessa förslag bör genomföras.De föreslagna åtgärderna påstås ge totalt eninkomstförstärkning på . För år1994 och senare år begränsas inkomstförstärkningen genombensinskattens inverkan på basbeloppet till ca 4,4 miljarderkronor. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag som upprätthållerbudgetförstärkningen.Tobaksskatten höjs med per cigarett från den 1december 1992. På övriga tobaksvaror höjs skatten imotsvarande mån. Det beräknas ge ilångsiktig effekt. Höjningen är otillräcklig. Skatten bör geöver 3 miljarder kronor.För inkomståren 1993 och 1994 kommer inte det tidigarebeslutade reallöneskyddet, som innebar att den s kbrytpunkten i skatteskalan räknades upp med 2procentenheter utöver förändringen avkonsumentprisindex, att gälla. Inkomstförstärkningenberäknas till 1,6 miljarder kronor.Sänkningen av kapitalskattesatsen från 30 till 25 %skjuts upp till . Skattereduktionenpå grund av underskott i inkomstslaget kapital på 30 %består därmed . Det är främst avinternationella skäl angeläget att sänkningen avskattesatsen kommer till stånd om än med viss fördröjning.Det skatteuttag på som redan för gäller förvärdepappersfonder, kapitalförsäkringskapital ochaktievinster bör höjas till 30 %.Särreglerna för allemanssparkonto slopas fr o m år 1993.Detta innebär att banksparandet träffas av ett skatteuttagpå . Förallemansfondsparandet ligger skatteuttaget kvar på 20 %främst med hänsyn till risken för störningar påaktiemarknaden vid en höjning av skattesatsen, det är fel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag i proposition1992/93:50 och godkänner de riktlinjer som förordas imotionen.