mot · GF02A10 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:124 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar SammanfattningDen ekonomiska politiken måste läggas om.Huvuduppgiften är nu att bekämpa arbetslösheten. Visocialdemokrater har tidigare föreslagit satsningar om 4miljarder kr. på jobb och utbildning för att i en första etapppressa ned arbetslösheten till 3 procent.Nu föreslår vi krafttag för att bekämpaungdomsarbetslösheten. Det handlar om att skaffa jobbeller utbildning åt tiotusentals ungdomar . Vi villgenomföra följande.Särskilda ungdomsjobb erbjuds allaungdomar . Arbetsgivarna uppmanas att erbjudaungdomarna sådana tillfälliga jobb med avtalsenlig lön. Igengäld får arbetsgivarna dra av större delen avlönekostnaderna genom att få göra ett avdrag på . perdag på arbetsgivaravgifterna. De avtaladeinskolningsplatserna, handledarbidragen samtberedskapsarbeten och rekryteringsstöd för ungdomarunder tas bort. Satsningen finansieras dels avbefintliga medel, dels av att passiva kontantstöd förvandlastill aktiva insatser.De särskilda inskolningsplatsernafinns kvar såsom nu som en garanti för de yngstaungdomarna och unga arbetshandikappade.AMS får 250milj. för otraditionella insatser bland arbetslösaungdomar.Kommuner och högskolor får 75 milj. kr. förutbildning och liknande aktiviteter bland arbetslösaungdomar under sommaren.10 000 elever som i vår gårut tvåårigt gymnasium erbjuds att gå ett tredje år. Vi satsar250 milj. kr.Ytterligare 2 000 elever antas viduniversitet och högskolor. Vi satsar 60 milj. kr.Gymnasiereformen bör genomföras på det sätt riksdagentidigare beslutat.Regeringens förslag till neddragning avkomvux och folkbildningen avvisas. Vi satsar 825 milj. kr.ytterligare.Vi vill att alla ungdomar skall ha ett jobb med lön och enlön som man kan leva på och säger därför nej till attgenomföra regeringens förslag om att arbetsförmedlingarnaskall få låna ut ungdomar till arbetsgivarna för gratispraktikarbete utan anställning. Vi anser också att detbehövs en särskild garanti till jobb för de yngstaungdomarna och de unga arbetshandikappade och sägerdärför likaså nej till förslaget om att avskaffa de särskildainskolningsplatserna.BakgrundCirka 65 000 ungdomar är nu öppetarbetslösa. Av dessa är cirka 15 000 under . Ungefär entredjedel av alla arbetslösa är ungdomar. Till detta kommeratt tiotusentals ungdomar fanns i olika aktiva åtgärder. Bl.a.fanns ungefär 17 000 18--19-åringar på särskildinskolningplats.Regeringens politik kommer att innebära att den öppnaarbetslösheten bland ungdomar stiger dramatiskt under detkommande året. Den ekonomiska politiken, som stramar åttre fjärdedelar av samhällsekonomin, leder till att många avde 550 000 ungdomar som har ett jobb riskerar att mistadet. Nedskärningarna av vuxenutbildningen ochförseningen av den nya gymnasieskolan medför att mångaungdomar inte kommer att kunna utbilda sig. I stället sökersig dessa ut på arbetsmarknaden med ökad arbetslöshet somföljd.Helt följdriktigt har därför regeringen också tvingatsskriva upp prognoserna för arbetslösheten varje gång manuttalar sig om framtiden. Enligt AMS kommerarbetslösheten att uppgå till 6 procent.I har vi varit förskonade från en högarbetslöshet bland ungdomar. är ett av de få ländersom gick in med en lägre ungdomsarbetslöshet änvi hade . Med regeringens politik förändrasnu bilden dramatiskt.Regeringens förslagKännetecknande för regeringens politik gentemotungdomarna är att den -- liksom inom andra områden -- inteär samordnad och genomtänkt. Regeringen stramar åt trefjärdedelar av ekonomin och försöker sedan viaarbetsmarknadspolitiken lösa de problem som uppstår.Därmed lägger man en omöjlig börda på den aktivaarbetsmarknadspolitiken. Med ena handen berövarregeringen tusentals ungdomar utbildningsmöjlighetergenom att stoppa gymnasiereformen och brandskattakomvux och folkbildningen. Med den andra försöker mannu desperat förmå arbetsgivarna att ''utbilda'' ungdomarna,och erbjuder dem därför som gratis arbetskraft. Men dettainnebär att anställningar genomberedskapsarbeten och särskilda inskolningsplatserförsvinner, att grunden för avvägdaarbetsmarknadspolitiska insatser rycks undan samt attungdomarnas ordinarie arbetsmarknad punkteras.Vi avvisar bestämt regeringens förslag omungdomspraktik. Det innebäratt ungdomarna får bidragi stället för anställning med lön,att det inte är fråga omriktigt arbete,att ungdomarnas ordinarie arbetsmarknadoch andra arbetsmarknadspolitiska insatser punkteras,att några nya resurser inte satsas, varför tillräckligt mångaungdomar inte omfattas av åtgärder,och att en förödandebyråkrati uppstår till men för annat arbete påarbetsförmedlingarna.Vår grundläggande uppfattning är att den som utförarbete på en arbetsplats skall vara anställd där och villkorenskall bestämmas av arbetsmarknadens parter. Det är intearbetsförmedlingarnas sak att låna ut gratis arbetskraft tillarbetsgivarna. Regering och riksdag kan inte hellerbestämma att olika villkor skall gälla för personer somarbetar sida vid sida ute i arbetslivet. Det är orätt motungdomarna att säga att de skall utbilda sig ute påarbetsplatserna, när avsikten i själva verket är att de skallarbeta.De arbetsrättsliga regler som gäller på arbetsmarknadenbygger också på denna princip. Enligt uppgift innebär dettaatt en arbetsgivare som tar emot en ungdom som praktikantpå begäran av den unge och dennes fackliga organisationkan få betala avtalsenlig lön och andra ersättningar.Därmed saknas förutsättningar för regeringens förslag.Dessutom innebär också regeringens förslag att denordinarie arbetsmarknaden för ungdomar punkteras och attmöjligheterna att få anställning med andra typer av stödspolieras. Varför skulle en arbetsgivare anställa en ungdompå vanligt sätt eller på en avtalad inskolningsplats, närarbetsförmedlingen gratis förmedlar en ungdom han intebehöver anställa. Vi vill i detta sammanhang också peka påatt den garanti som finns för 18--19-åringar och ungaarbetshandikappade försvinner. får dessaungdomar tävla med de äldre om att få en praktikplats.Regeringens förslag kommer också att få mycket allvarligaeffekter för andra utsatta grupper. Det kommer t.ex. att blimycket svårt att förmedla ett arbete med lönebidrag till enarbetshandikappad, när alternativet är en frisk 24-åring.I det sammanhanget är det viktigt att notera attregeringens förslag är mycket mer begränsat än vadregeringen gett sken av. Regeringen, som länge talat om nu skall utplåna ungdomsarbetslösheten, säger sig viljaordna praktikplatser åt 39 000 av de 65 000 ungdomar somnu är arbetslösa. Men avskaffar man de särskildainskolningsplatserna och beredskapsarbete för ungdomarunder . Därmed försvinner åtgärder för de 20 000ungdomar som finns i sådana platser. Resterande platserskall enligt regeringen finansieras inom ramen för befintligamedel. Enligt AMS saknas då emellertid 1 miljard kr.Summan av kardemumman blir att mindre än 10 000ungdomar till kan tas om hand.Vi vill slutligen peka på att förslaget är orealistiskt ocksåav andra skäl. Enligt propositionen skall samtliga ungdomarvid olika tillfällen delta i jobbsökaraktiviteter ocharbetsförmedlingen skall lägga upp individuellautvecklingsplaner för dem. Detta är naturligtvis bra menfullständigt orealistiskt med hänsyn till den arbetsbördasom förmedlingarna har och det ansvar manhar för andra utsatta grupper. Därutöver skall juförmedlingarna också skaffa praktikplatser, hålla kontaktmed arbetsgivarna, fullgöra arbetsgivaransvar förungdomarna vad avser arbetsmiljö, närvaro,problemlösning osv. I själva verket är därför förslaget enbyråkratisk lövhög, där förmedlarna får engagera sig imassor av detaljer i stället för att få koncentrera sig på detsom är viktigt, nämligen att skaffa fram jobb ellerutbildning.Vår syn på ungdomsarbetslöshetenEn avgörande förutsättning för att komma till rätta medungdomsarbetslösheten är att det förs en samlad politik förfull sysselsättning.Vi beklagar därför att regeringen ännu inte visat någotintresse av att lämna den återvändsgränd man är inne i ochacceptera vårt tidigare förslag om att lägga fram ettekonomiskt-politiskt program som i en första etapp pressarned arbetslösheten till . Som redan framhållitstycks nu i stället arbetslösheten nå 6 procent.Detta är oacceptabelt och hela ansvaret för detta ligger påregeringen och den enda vägens politik. Tyvärr kantas denvägen nu av allt fler arbetslösa.Vi har tidigare lämnat en rad förslag som enligt våraberäkningar skulle medföra att arbetslösheten i en förstaetapp pressas ned till . Det ärregeringens ansvar att slå in på den vägen.Alla erfarenheter säger också att en hög arbetslöshetalltid drabbar ungdomar särskilt hårt. Ett samhälle med enhög ungdomsarbetslöshet riskerar därför att ställas införsvåra sociala problem som ungdomarnas vilja tillarbete inte tas till vara. Erfarenheterna visar också att ungdomsarbetslöshet leder till att en del ungdomaraldrig kommer att få något fotfäste på arbetsmarknaden.Det är en av förklaringar till att det i ett land somStorbritannien kan råda brist på arbetskraft somarbetslösheten är hög.För del vet vi att ungdomsgrupperna kraftigtminskar i antal . Det ledertill att arbetskraftens genomsnittliga ålder kommer att stigaoch att efterfrågan på ungdomar kommer att vara stor. Detär också av detta skäl viktigt att ungdomarna behållerförankringen på arbetsmarknaden och att utslagning medalla medel måste bekämpas.Redan korta perioder av sysslolöshet bland ungdomarkan leda till oro, förlorat självförtroende samt passivitetmed risk för ohälsa och utslagning som följd.En hög arbetslöshet kostar samhället stora summor iökade utgifter och minskade intäkter. En procent i öppenarbetslöshet, 45 000 personer, beräknas kosta mellan 5 och7 miljarder kr. Till detta kommer kostnader för ohälsa ochsocial utslagning.Mot den här bakgrunden är det uppenbart att storaansträngningar nu måste göras för att engagera så mångaungdomar som möjligt i aktiva åtgärder. Vi menar att dettamåste ske genom en ökad satsning på utbildning och på denaktiva arbetsmarknadspolitiken. Hellre än att ungdomarnagår arbetslösa måste de erbjudas någon form av utbildninginom det ordinarie skolväsendet eller inomarbetsmarknadspolitikens ram. På så vis ökas ungdomarnaskompetens för framtiden, som trycket påarbetsmarknaden minskar.Men alla arbetsgivare har också ett stort ansvar för att tatill vara ungdomarnas vilja till arbete och förhindrautslagning. Därför måste arbetsgivarna tillsammans med deanställda och deras fackliga organisationer dammsugaarbetsplatserna på möjligheter till arbete ocharbetslivserfarenhet för ungdomar. På de flestaarbetsplatser finns det alltid uppgifter som man tidigare intehunnit med att göra eller haft råd att göra. Och staten måste vara beredd att kraftigt stimuleraarbetsgivarna att anställa ungdomarna.I det sammanhanget vill vi särskilt framhålla vikten avatt samförstånd råder mellan arbetsmarknadens parter omnya former av arbetsmarknadspolitiska insatser. I annat fallfår dessa inga påtagliga effekter, utan skapar bara nyakonflikter. Det är uppenbart att regeringen inte har insettdetta.Vi föreslår nuatt alla ungdomar erbjudsungdomsjobbatt 10 000 elever erbjuds ett tredjegymnasieåratt 2 000 elever ytterligare tas in vidhögskolan.Redan i januari presenterade vi ett antal förslag somförbättrar situationen för ungdomar. Vi redovisar nu dessapå nytt.Våra nya förslagUngdomsjobbUtgångspunkten för vårt förslag är vad som är bäst förungdomarna. Ungdomarnas passiva arbetslöshetsperiodmåste brytas. Alla ungdomar vill komma in på enarbetsplats, få en anställning och prova sina kvalifikationer,kunna leva på sin lön, skaffa sig arbetslivserfarenhet, bli endel av en arbetsgemenskap och därmed stärka sinamöjligheter att få ett arbete på den ordinariearbetsmarknaden. För att uppnå detta är det docknödvändigt att kraftigt stimulera arbetsgivarna att anställaungdomarna. Men det är också av olika skäl principielltviktigt att arbetsgivarna är beredda att betala något för detarbete som ungdomarna faktiskt utför.Vi föreslår att en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärdinförs för ungdomar , ungdomsjobb.Samtidigt försvinner en del av de åtgärder som finns i dag.Vi menar att det är viktigt att hitta ett system somuppfyller bl.a. följande villkor.-- Reglerna måste vara så enhetliga och enkla att tillämpasom möjligt.-- Ungdomarna skall utföra ett arbete och skall därförvara anställda av arbetsgivarna på avtalsenliga villkor.-- Starka ekonomiska incitament skall finnas så att allaarbetsgivare, även små och medelstora företag, engagerarsig för att ta fram ungdomsjobb.-- Systemet skall vara så utformat att de kontantstöd somungdomarna i annat fall får växlas in som enalternativkostnad.-- Självfallet skall ungdomarna också få chans attkvalificera sig hos arbetsgivarna till ett ordinarie jobb.-- Den ordinarie arbetsmarknaden för ungdomar får intedrabbas negativt. Likaså måste en balans finnas mot andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder.-- För de yngsta ungdomarna och de ungaarbetshandikappade måste en definitiv ungdomsgarantifinnas.Det är också en självklarhet att arbetsförmedlingen viajobbsökaraktiviteter i första hand skall försöka få fram jobbpå den ordinarie arbetsmarknaden åt ungdomarna.Behöver den unges kompetens stärkas bör utbildningerbjudas. Därefter bör ett ungdomsjobb komma ifråga. Isista hand skall särskild inskolningsplats erbjudas de yngstaungdomarna enligt nuvarande regler.Vårt förslag om ungdomsjobb bygger på tanken att det idet kärva läge som råder gäller att stimuleraarbetsgivarna till att våga anställa en ungdom, i vart falltillfälligt, utöver den ordinarie arbetsstyrkan. Syftet meddetta kan t.ex. vara att klara av arbetsuppgifter som mannormalt inte riktigt hinner med, förbättra sin kundserviceeller förbereda sig för kommande behov. Hanteringen avstödet sker med samma teknik som förutbildningsvikariaten, dvs. med avdrag påarbetsgivaravgifterna. Följande regler bör gälla.-- En förutsättning för ungdomsjobb är att arbetsgivaren villutöka antalet anställda som redovisats ovan. Ett annat skälkan vara hänsynen till den unges situation, t.ex. risk förutförsäkring från a-kassa.-- Berörd facklig organisation skall yttra sig över attförhållandena på arbetsplatsen är som arbetsgivarenuppger.-- Arbetsförmedlingen anvisar en ungdom förtillfällig anställning . Föreliggersärskilda skäl kan en förlängning ske med ytterligare .-- Anställning och lön sker enligt avtal. Lägsta lön enligtavtal varierar som regel . .-- Arbetsgivaren får dra av . per dag vid inbetalningav arbetsgivaravgifterna. Detta sker enligt de regler somgäller vid utbildningsvikariat. Centralt regleras detta så attintäkterna till arbetsmarknadsfonden minskar imotsvarande grad. Betalar arbetsgivaren en lön om . itimmen uppgår hans faktiska kostnad bara till avlönekostnaden. får arbetsgivarenbetala själv. Detta kan jämföras med de avtaladeinskolningsplatserna där arbetsgivaren alltid får stå för 40procent av kostnaderna.-- Om den unge inte får fast anställning hos arbetsgivarenskall jobbsökaraktiviteter läggas in i slutet avanställningsperioden.-- När ungdomsjobb införs, kan följande åtgärderupphöra: beredskapsarbete och rekryteringsstöd förungdomar , handledarbidrag och avtaladeinskolningsplatser.-- Förutom ungdomsjobb kommer alltså att finnas kvarsärskilda inskolningsplatser och utbildningsvikariat förungdomar.-- De nya ungdomsjobben införs fr.o.m. i år.När en förbättring sker av läget på arbetsmarknaden, måstesystemet snabbt anpassas till detta genom attavdragsmöjligheten begränsas eller genom annan ändringav reglerna.-- För informationsinsatser får AMS använda 5 milj. kr.av åtgärdsmedlen.Finansieringen av denna reform sker vid sidan avstatsbudgeten genom att passiva kontantstöd aktiveras. Detleder till att intäkterna till arbetsmarknadsfonden kommeratt minska med det avdrag som arbetsgivarna får göra. Meni gengäld kommer också utbetalningarna från fonden attminska. Beaktar man de totala effekterna av skatter,avgifter och uteblivet kontantstöd är det fördelaktigt förstaten att aktivera kontantstödet på detta sätt. Det ärekonomiskt fördelaktigare för staten att uppnå enanställning för en ungdom med en subvention somredovisats ovan än att bara betala ut kontantstöd.I siffror innebär varje anställd på ungdomsjobb en utgiftför staten om . får dockstaten intäkter i form av skatter och arbetsgivaravgifter.Dessa intäkter uppgår till cirka hälften av utgifterna ochredovisas på budgetens inkomstsida. Varje arbetslösungdom som får ett ungdomsjobb innebär emellertid ocksåatt utgiften för kontant arbetsmarknadsstöd faller bort.Med beaktande av denna alternativa kostnad ökar intestatens faktiska kostnader i och med ungdomsjobben.Utöver detta måste också ur samhällsekonomisk synpunktbeaktas värdet av det som den unge producerar, ökadeintäkter för kommunerna samt minskade kostnader försocial utslagning.För den unge arbetslöse innebär vårt förslag, till skillnadmot regeringens förslag, att denne får en möjlighet att självkunna försörja sig på sin lön. Detta framgår av följanderedovisning.nDen ungesRegeringens förslagVårt förslagersättning-- Har a-kassaSamma ersättningLön enligt avtal-- Har ej a-kassa18--19 år239 kr. ''20--24 år338 kr. ''Men även ur statens synvinkel är vårt förslag ekonomisktfördelaktigare. Det framgår av nedanstående tabeller.Exemplen bygger på en ungdom som har a-kassa med 400kr. per dag och en som har KAS. I exemplen förutsättslönen vara . per dag.nStatens kostnaderA-kassaRegeringensVårt förslagförslagErsättning400400--Lön----400Dagar220220220Totalt88 00088 00088 000Statsskatter13 46513 46513 465Arbetsgivaravg.----31 680Avdrag frånarbetsgivaravg.----91 300Statlig ink.13 46513 46545 145Statlig utg.88 00088 00091 300Statlig kostnad74 53574 53546 155KAS, 20 årRegeringensVårt förslagförslagErsättning200338--Lön----400Dagar220220220Totalt44 00074 36088 000Statsskatter7 06611 37713 465Arbetsgivaravg.----31 680Avdrag frånarbetsgivaravg.----91 300Statlig ink.7 06611 37745 145Statlig utg.44 00074 36091 300Statlig kostnad36 93462 98346 155Den valda finansieringen leder till att en viss del av dettidigare föreslagna anslaget till AMS kan utgå och växlas inmot den nya aktiva åtgärden. Det gäller anslag förhandledarbidrag, för avtalade inskolningsplatser, förberedskapsarbete och rekryteringsstöd för ungdomar under25 år. Exakt hur stora dessa belopp är får fastställas isamband med kompletteringspropositionen. Det är bl.a.nödvändigt att regeringen närmare visar vilkaberäkningsmetoder som använts och det slutgiltiga behovetav totala resurser för AMS inför nästa budgetår.I det sammanhanget får också en bedömning göras avsituationen för arbetsmarknadsfonden i sin helhet ocheventuella justeringar göras i dess finansiering.Det ankommer på regeringen att förordna om regler omungdomsjobb i enlighet med vad som angivits ovan.10 000 elever får ett extra gymnasieårI vår slutar cirka 110 000 elever gymnasieskolan.Omkring 40 000 av dessa kommer från två-åriga yrkeslinjer.De flesta av dessa möter en kärv arbetsmarknad. 80 procentav eleverna kommer från linjerna bygg, fordon, vård,kontor/administration, verkstad och el-tele. Med undantagav vårdområdet tyder det mesta på att en mycket stor del aveleverna från dessa linjer inte kommer att kunna få någotarbete.I början av anslog den socialdemokratiskaregeringen 100 milj. kr. för påbyggnadsutbildning för eleversom lämnat det tvååriga gymnasiet. Totalt beräknades dettaräcka till 4 000 platser. Vi menar att det är angeläget att nufortsätta med denna modell i avvaktan på attgymnasiereformen är genomförd.I första hand bör påbyggnadsutbildningen inriktas motallmänna ämnen -- engelska, svenska, matematik,samhällskunskap. Därigenom får eleverna en allmänkompetens av liknande slag som de elever som kommer utfrån de treåriga yrkeslinjerna . En sådan allmänkompetens stärker elevernas ställning på arbetsmarknaden.En sådan påbyggnadsutbildning kostar staten . För kommunerna uppstår ungefär sammakostnad. Vi föreslår att 10 000 elever erbjuds sådanutbildning till en kostnad för staten om 250 milj. kr. Dennakan finansieras med medel som vi i en tidigare motionreserverat för en utbyggnad av den treårigagymnasieskolan.2 000 nya högskoleplatserAntalet nybörjarplatser vid högskolan har /90fram till nu ökat mycket kraftigt eller med 15 000 platser.Större delen av dessa har beslutats av den tidigaresocialdemokratiska regeringen. Mätt som en andel av enårskull har därmed antalet nybörjarplatser vid högskolanökat från till . Internationellt sett ärdetta en mycket hög siffra.Ändå kommer inte antalet platser att räcka till under denärmaste åren. Innevarande läsår har 55 000 elever tagitsin vid högskolan. Antalet sökande uppgick dock till 90 000.Förklaringen till detta är främst att godaarbetsmarknadsår uppsköt ovanligt många ungdomar sinahögskolestudier. Dessa ungdomar söker sig nu i allt störreomfattning till högskolan. Till detta kommer att årskullarnai gymnasieskolan nu är ovanligt stora och att många äldresöker sig till högskolan för att komplettera sin utbildning.Detta kommer troligen att resultera i att omkring 10 000behöriga elever från gymnasieskolans avgångsklasser i vårinte kommer att få plats vid högskolan till hösten.Det bör betonas att denna situation av allt att döma ärett övergångsproblem. Situationen kommer att förbättrasunder andra hälften av 90-talet.Med hänsyn till situationen på arbetsmarknaden är detdärför angeläget att ta in så många ungdomar som möjligt ihögskolan. Men den pågående expansionen av högskolangör att det är ont om lärare, lokaler och bostäder. Enytterligare utökning av antalet platser kan dock komma tillstånd genom en ökad ram för lokala linjer och friståendekurser. Det bör ankomma på regeringen att förlägga dessaytterligare platser till de högskolor som har möjlighet attexpandera. I första hand bör man se till förutsättningarna ide mindre och medelstora högskolorna.Vi föreslår därför att 2 000 platser ytterligare inrättas.Kostnaden för detta blir 60 milj. kr. Alternativet är attungdomarna i stor utsträckning riskerar att bli arbetslösa. Isådant fall kommer samhällets kostnader för kontantstödatt öka.Våra tidigare förslagI våra motioner förde vi fram följandeförslag.Gymnasiereformen bör genomföras på det sättriksdagen tidigare beslutat. Vi satsar 320 milj. kr.Regeringens förslag till neddragning av komvux ochfolkbildningen avvisas. Vi satsar 825 milj. kr. Påså vis tryggas utbildning för tusentals elever och arbete förmånga lärare.Kommuner och högskolor erbjuderarbetslösa ungdomar utbildning eller andra aktiva insatserunder sommarmånaderna. 75 milj. kr. anslås tilllärarlöner.AMS får 250 milj. kr. för otraditionellainsatser bland arbetslösa ungdomar.De åtgärder som AMS kan använda sig av kan varanya former av stöd till arbetsgivarna i små och medelstoraföretag,olika bidragsnivåer i olika län beroende påarbetsmarknadssituationen,ekonomiska incitament tillungdomarna själva vid anställning i sådana företag,uppsökande verksamhet bland ungdomar och arbetsgivareinom det privata näringslivet,jobbsökaraktiviteter meddenna inriktning,ekonomiska incitament för deltagande iutbildning som leder till anställning vid små och medelstoraföretag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1991/92:124,2. att godkänner förslaget om att införaungdomsjobb fr.o.m. i enlighet med vad somangivits i motionen,3. att beslutar godkänna förslaget till lag omändring i lagen (1991:329) om tillfällig avvikelse från lagen(1981:691) om socialavgifter enligt bilaga 1,4. att beslutar godkänna förslaget om att slopastatsbidraget tilla) avtalade inskolningsplatser,b) beredskapsarbete för ungdomar ,c) rekryteringsstöd för ungdomar ,d) arbetsgivare för handledare för ungdomar,5. att beslutar möjliggöra att 10 000årsstudieplatser anordnas inom gymnasieskolan sompåbyggnadsutbildning,6. att beslutar tillföra sektorsbidraget fördriften av det kommunala offentliga skolväsendet 250 milj.kr.,7.