ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub208 · 1992-01-27 00:00:00 — Samarbetet mellan kronofogdemyndigheten och skolan i konsumentekonomi Hemkunskap ingår i undervisning därföratt eleverna skall få förutsättningar att rationellt och isamverkan ekonomiskt planera boende och skötsel av hem,mathållning, kläder, hygien och hushållsekonomi. Elevernaskall även lära sig inse betydelsen av hushållning medpersonliga och gemensamma resurser. Undervisningenunder ämnet hemkunskap sker i kost, hygien, miljö,konsumentekonomi samt samlevnad.I ämnet konsumentekonomi står det bl.a. att det skallske på alla stadier samt att eleverna skall få lära sigekonomisk planering utifrån tillgängliga resurser, attberäkna och jämföra kostnader samt betalningsformer.Ett antal mål för undervisningen i hemkunskap räknasupp. Som mål för konsumentekonomi står att eleverna skalllära sig tolka och jämföra konsumentinformation, göraberäkningar och bedömningar och redovisa dem.Tyvärr är det alltför ofta så i dagens grundskola och ävengymnasieskola, att undervisningen i konsumentekonomiinte är så omfattande som den borde vara. Detta ärallvarligt med alla de ekonomiska fällor som lån,avbetalningsköp och kontokortsköp kan bli.Kronofogdemyndigheten har i sin förebyggandeverksamhet gjort upp informationsmaterial som deanvänder i sin alltmer ökande förebyggande verksamhet.Inom vissa skolområden har kronofogden nått bra ut medsin information och har en omfattande verksamhet främst igymnasieskolor. Tyvärr är det fortfarande ofta så attgrundskolan inte nås av denna myndighets utmärktaförebyggande verksamhet.Jag anser det vara av oerhörd vikt för dagens ungdom attså tidigt som möjligt få lära sig att hantera sina inkomsteroch utgifter, att före skuldsättning tänka igenom sinekonomiska situation. Jag tror många tänker sig för mer änen gång innan de tar ett lån när de får lära sig att t.ex. ettannuitetslån på . med ränta på med enamorteringstid , kostar mer än , när det tillsist är betalt. Den presumtive låntagaren blir säkert ännumer betänksam när han sedan får veta att kredit påkontokort blir dubbelt så dyrt.Jag menar därför att det bör ges bättre förutsättningarför ett intimt samarbete mellan våra skolor ochkronofogdemyndigheten i dess förebyggande verksamhetför spridande av grundläggande ekonomisk information tillvåra ungdomar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökat samarbete mellankronofogdemyndigheten och skolan i konsumentekonomi.
mot · GF02Ub210 · 1992-01-27 00:00:00 — Den förändring av direktiven för läroplanskommitténsom regeringen beslutat innebär att slöjd, barnkunskap ochhemkunskap kan bli frivilliga ämnen i grundskolan.Barnkunskap ingår i undervisning därföratt eleverna har mycket stor nytta av att känna till barnsfysiska och psykiska utveckling och behov, och därför att deskall inse omgivningens, sitt eget och de vuxnas avgörandeinflytande på barns utveckling.Hemkunskap ingår i undervisning därföratt eleverna skall få förutsättningar att rationellt och isamverkan ekonomiskt planera boende och skötsel av hem,mathållning, kläder, hygien och hushållsekonomi, samt atteleverna skall inse betydelsen av hushållning medpersonliga och gemensamma resurser.Slöjd ingår i undervisning därför atteleverna skall förstå det mänskliga och ekonomiska värdet iatt kunna bearbeta och vårda material. Eleverna skall ocksåutveckla sin skapande förmåga genom praktiskt arbete ochfå handlingsberedskap i sitt vardags- och arbetsliv, samt fålära sig använda olika material och olika arbetsmetoder.Det ovan anförda är i korthet vad som i den nu gällandeläroplanen motiverar att berörda ämnen är obligatoriska igrundskolan. Det är med andra ord ämnen som är av storbetydelse för elevernas framtida förutsättningar att fungerapå ett bra sätt socialt och i familjesituationen, samt enmöjlighet för eleverna att utveckla de praktiskt estetiskaegenskaper som det moderna samhället allt mer fjärmatdem ifrån.Det är motionärernas mening att de ovan berördaämnena skall vara obligatoriska i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att slöjd, barnkunskap ochhemkunskap skall vara obligatoriska ämnen i .
mot · GF02Ub211 · 1992-01-27 00:00:00 — Betyg i flit, ordning och uppförande Skolan bör präglas av en helhetsyn på varje elev, vilketbetyder att skolan måste värdesätta både teoretisk ochpraktiskt begåvning och så långt det är möjligt sökautveckla varje elev utifrån dennes förutsättningar.Skolan måste också utveckla andra metoder förutvärdering som låter elevernas HELA personlighetkomma till sin rätt.Det är orimligt att skolan fixerar sig enbart vid attdokumentera elevens kunskaper. Den allvarligaste följdenav detta är elevernas känsla av inkompetens. Många eleverhar svårt att hävda sig i betygskonkurrensen trots att de medallra största flit och noggrannhet arbetar med sina uppgifter.Skolan måste uppmärksamma och dokumentera dessaelevers vilja att vara ambitiösa.Dessa egenskaper är oerhört viktiga med tanke på deförväntningar som kommer att ställas på dem ute iarbetslivet, egenskaper som samarbetsförmåga,uppträdande, flit, framåtanda och förmåga att skapa trivsel.Det är också angeläget att åtgärder vidtas som leder tillatt skolmiljön blir trygg och antivåldsinriktad. En skola därdet råder ordning i klassrummet är en bra arbetsplats ochkan vara ett stöd för just de elever som av olika skäl harstudiesvårigheter.Ett sätt vore att återinföra betyg i ordning ochuppförande som ett komplement till de enskilda samtal somidag förekommer. Det skulle visa att skolan menar allvaroch ställer krav på eleverna när det gäller ordning, disciplin,tolerans och respekt.Även detta innebär en bättre förberedelse förarbetslivet, där det inte är acceptabelt med omotiveradfrånvaro, störande av arbetskamrater, mobbning,vandalisering, klotter eller sönderslagna inventarier.Skolan utgör en av de viktigaste grundstenarna i ettdemokratiskt samhälle och därför är det oerhört viktigt attskolan inte enbart betygsätter kunskapsnivån utan ser tillhela människans personlighet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av betyg i flit,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av betyg i ordning ochuppförande.
mot · GF02Ub213 · 1992-01-27 00:00:00 — vuxenutbildning komvux inrättades 1968 ochden växte snabbt till en ny och omtyckt utbildningsform. Avstatsfinansiella skäl har komvux drabbats avanslagsminskningar . Ibudgetpropositionen /93 föreslås en minskning med350 miljoner kronor.Jag stöder detta förslag, men vill föreslå attkommunerna får möjlighet att genom avgiftsfinansieringutveckla komvux när det gäller såväl grundskole- ochgymnasieämnen som yrkesämnen av olika slag. Elever ikomvux bör liksom elever i studieförbundens verksamhetkunna erlägga en avgift när de skaffar sig saknad kompetenseller vidareutvecklar sig själva inom respektive yrken.En annan grupp studerande är de med utbildningsbidragfrån (). AMS borde kunnabetala för undervisningen i komvux liksom man gör förutbildning i AMU.I många fall torde det rent av vara rationellt att AMUupphandlar viss utbildning i komvux.I dag har vi en vuxenutbildningslag som förbjuderkommunerna att ta ut avgifter av eleverna i komvux. ''Förbudet'' bör utgå ur lagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att 4kap. 7§ vuxenutbildningslagen om avgiftsförbud inom komvuxutgår.
mot · GF02Ub214 · 1992-01-27 00:00:00 — Utbildningen inom hushållsekonomi och kostkunskapminskar trots att behovet av utbildning inom området ökar.Det mest beklagansvärda är att mångalanthushållsskolor--internathushållsskolor lagts ner. I fleralän har en- och tvåterminskurserna vid dessa skolor heltförsvunnit trots att det inte varit brist på elever. Det harvarit ett slöseri med resurser att inte ta till vara demöjligheter till utveckling som dessa skolor har.Skolorna förvaltar dessutom ett kulturarv genom att föravidare kunskaper inom det textila området såväl som inomdet rent husliga. Lanthushållsskolorna har ofta god kontaktmed sin bygds traditioner och olika ideella organisationer.Forskningen har visat det starka sambandet mellan brakost och god hälsa. Mot bakgrund av det ökade behovet avkunskaper i kostfrågor och hushållsekonomi finns allanledning att bibehålla och utveckla de kvarvarandelanthushållsskolorna.Detta kan ske på olika sätt, exempelvis genomuppdragsutbildning. Intresse kan finnas att starta kurser hosgymnasieskolor, länsarbetsnämnder och högskolor.Genom att vara steget före och fånga upp deidéer och behov som finns kan lanthushållsskolorna bli enresurs för sin region.Det finns därför anledning att stimulera en utveckling såatt lanthushållsskolorna kan finnas kvar. En väg kan varaatt överföra skolorna till stiftelser eller enskilda huvudmän.Enligt vår mening bör förutsättningarna för att ävenfortsättningsvis driva lanthushållsskolorna belysas. Medelever på gymnasial nivå som främsta målgrupp kanutbildningen ses som ett alternativ för elever som sökerindividuella studieprogram. Ytterligare alternativ kan varaeftergymnasiala terminskurser inom kost och konsumtion.För att allmänt öka kunskaperna inom hushållsekonomioch kost bör dessa utbildningar ge meritpoäng vid inträdetill vissa högre utbildningar. Det bör gälla utbildningar därdessa kunskaper är särskilt värdefulla. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att eftergymnasialaterminskurser inom kost och konsumtion bör ges ettmeritvärde till högre utbildning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stimulera utvecklandet avlanthushållsskolorna till fristående skolor exempelvis istiftelseform.
mot · GF02Ub215 · 1992-01-27 00:00:00 — Många personer i vårt samhälle har stora läs- ochskrivsvårigheter på grund av dyslexi, tidigare benämntordblindhet.Dyslexi innebär svårigheter vid läsning och skrivning,speciellt gällande stavning. Dessa problem drabbar elevermed normal skolgång utan tecken på svaghet i andraämnen. Läs- och skrivförmågan är betydligt nedsatt iförhållande till intelligensen.Många elever med dyslexi går därför ut skolan medmycket sämre betyg än de skulle behövt ha om derasproblem diagnostiserats som dyslexi och hänsyn tagits tilldetta handikapp vid bedömning av prov och vidbetygssättning. Denna ofta missvisande bedömning kan blihelt avgörande för fortsatta studier och yrkesval, och dåomintetgöra elevens framtid. I en ''skola för alla'' är detoerhört viktigt att alla elever oavsett handikapp ochförmåga får en korrekt och rättvis bedömning vid prov ochbetygssättning.Tidigare fanns i LGR 69 riktlinjer för lärarna att gå eftervid bedömningarna. Dessa riktlinjer är nu borttagna ochlämnar vägen öppen för godtycklig och inkonsekventbedömning av elever med läs- och skrivsvårigheter. Det ärytterst viktigt att det blir en rättvis bedömning vidbetygssättning, trots elevens dåliga läs- ochstavningsförmåga, att man får rätt till skrivhjälp vid prov,att man får rätt till läshjälp av uppgifterna vid provtillfällenaoch att man får rätt till muntlig redovisning istället förskriftlig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utarbetande avanvisningar och riktlinjer för lärare så att elever med dyslexifår likvärdig hjälp, bedömning och betygssättning över helalandet.
mot · GF02Ub216 · 1992-01-27 00:00:00 — Studiehjälpen innehåller olika stödformer för ungdomari gymnasieskolan. Den har varit föremål för översyn somredovisas i rapporten studiehjälp tillungdomsstudiebidrag.Regeringen tar nu endast upp två delförslag ibudgetpropositionen. Det ena gäller avskaffande avlånemöjligheten och det andra en begränsning avmånadsbeloppet i vissa fall. Det är beklagligt att regeringeninte tar ställning till förslagen i sin helhet eftersom en delförändringar är beroende av just helhetslösningen.Beträffande lånemöjligheter för gymnasieelever så delarvi dock regeringens principiella uppfattning att ungdomarskall kunna genomföra gymnasiestudier utan att behövaskuldsätta sig. Det är föräldrarnas underhållsskyldighet ochsamhällets ansvar att detta mål nås. Därför motsätter vi ossinte denna del av förslaget. har vid flera tillfällenmedverkat till att reglerna stramats upp. Detta har lett tillatt endast ca 1 000 elever av gymnasieskolans ca 270 000 har utnyttjat lånen. Det har främst gällt elever somav sociala skäl flyttat hemifrån samt relativtmånga ensamma flyktingbarn.Det är viktigt att dessa elever får stöd och hjälp både istudiesituation och livssituation. Ansvaret för att så blirfallet bör klargöras. Det måste poängteras att kommunenbåde enligt den nya skollagen och i sista handsocialtjänstlagen skall medverka till att studierna kangenomföras på ett bra sätt. Det är inte rimligt att just dessagrupper skall skuldsätta sig för sina gymnasiestudier.Riksdagen bör därför, i samband med attlånemöjligheten avskaffas, uttala att dessa elever måstegaranteras stöd på annat sätt.En annan del av studiehjälpen ärinackorderingstillägget. Det är också föremål förförändring. Ansvaret förs fr.o.m. över till kommunerna. Detta är en angelägenåtgärd, då stödet bättre kan anpassas till lokalaförhållanden och faktiska kostnader. Stödet har tillkommitför att ungdomar som måste bo inackorderade påstudieorten inte skall behöva avstå från utbildning avekonomiska skäl. Det har varit ett bidrag till familjensmerkostnader.I samband med att kommunerna nu övertar ansvaret ärdet viktigt att understryka det socialförsäkringsutskottet vidsin behandling av frågan uttalade i betänkande1990/91:SfU12, nämligen att elevernas rätt att väljautbildning inte får begränsas. Regeringen bör därför nogafölja konsekvenserna av det kommunala ansvaret förinackorderingstillägget.Sammanfattningsvis föreslår vi, i avvaktan påställningstagande till övriga delar av studiehjälpen, attriksdagen uttalar sig om ansvaret för stöd och hjälp till deelevgrupper som i fortsättningen inte får låna pengar inomstudiehjälpens ram, samt att uppmanarregeringen att noga följa konsekvenserna av detkommunala ansvaret för inackorderingstillägget vad gällerelevernas rätt att välja utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvaret för stöd och hjälp tillvissa grupper i gymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av det kommunalaansvaret för inackorderingstillägget.
mot · GF02Ub217 · 1992-01-27 00:00:00 — vet vi att en stor del av våra sjukdomar ärkostrelaterade. Vi vet också att våra matvanor grundläggsmycket tidigt -- i förskoleåldern, och att de är mycket svåraatt senare i livet påverka och förändra. Eftersom alltflerbarn tillbringar en stor del av sin uppväxttid utanför detegna hemmet i privat eller offentligt bedriven barnomsorg,är det viktigt att där grundlägga goda kostvanor. För attdetta skall vara möjligt behöver barnomsorgspersonalenkunskaper om kost- och näringslära. är de flestadaghem organiserade som gamla herrgårdshushåll. Man harkokerskor, husor (ekonomibiträden), gårdskarlar(parkarbetare) och de vanliga sysslorna som förekommer iett hem utförs utan medverkan av vare sig barn ellerbarnomsorgspersonal.Det närmaste man kommer livsmedel och mat -- förutomunder måltiderna som är tillagade på behörigt avstånd frånbarn -- är när man på 1 000 olika pedagogiska sätt handharkasserade förpackningar som t.ex. ägg- ellermjölkkartonger. Ägget eller mjölken talar man sällan omoch än mer sällan använder man dessa eller andralivsmedel.Att det är på det sättet är inte svårt att förklara. Varkenförskollärare eller barnskötare har fått utbildning ilivsmedelskunskap, kost- och näringslära. För att kunnamotivera barn till goda kostvanor fordras därför att ämnetkost- och näringslära skall ingå i förskollärarnas ochbarnskötarnas utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förskollärarnas ochbarnskötarnas utbildning i kost- och näringslära.
mot · GF02Ub218 · 1992-01-27 00:00:00 — Undervisning i kost- och hälsokunskap i gymnasieskolan En rad utredningar alltifrån professor förstarapport ''Om svenska folkkosten'' till HS90,LMK () och cancerutredningentalar entydigt om sambanden mellan mat och hälsa. Mananför att av vissa cancersjukdomar ärkostrelaterade och att av hjärt- ochkärlsjukdomarna skulle ha samma orsak.Klart är att kunskaperna kring maten måste öka för attvi skall må bättre och inte drabbas av ohälsa.Kostvanorna i de svenska hushållen har underefterkrigstiden förändrats i negativ riktning. I allt färrehushåll förekommer gemensamma måltider, utan var och entar sig något ur kylskåpet när man känner sig hungrig. Enundersökning i grundskolor visar attmellanmålen svarar för av hela dagensenergiintag bland mellan- och högstadieelever. Ett annattecken på våra felaktiga matvanor är att inte mindre än 75procent av dagens värnpliktiga uppges vara överviktiga.Denna utveckling pekar entydigt på att det saknaskunskaper om matens roll för hälsa och välbefinnande.Kunskaper om matlagning och hushållning fördestidigare över till kommande generationer inom hemmetsväggar. Det handlade om att kunna få ut mesta möjliga avde knappa resurserna, att kunna ta tillvara råvaror, förlängahållbarhet, att skydda naturen och den egna miljön.Det var en viktig kunskapsöverföring som hade medöverlevnad att göra. Dessa kunskaper förs av kända skälinte längre vidare inom hemmet.I har ungdomarna ämnet hemkunskap, därett av fem huvudmoment är kost. har eleverna maximalt . Detinnebär att av de ca 11 000 lektioner som en elev får undersin grundskoletid, är i bästa fall 240 lektioner hemkunskap.Ämnet är näst minsta, enbart barnkunskaphar färre timmar. Att på dessa få lektioner åstadkommavaraktiga förändringar av barns och ungdomars attityder tillkost och hälsa är svårt, då ämnet dessutom innehåller andramoment som t.ex. konsumentekonomi och miljö.Timplanerna för gymnasieskolan har omarbetats ochämnet hälsokunskap har införts. Utvärderingen visar attkost- och näringslära har fått ett marginellt utrymme i dettanya ämne och att hälsokunskap ofta definieras som idrott.Därför anser vi att kost- och näringslära skall erbjudas somtillvalsämne på alla gymnasieskolor och erbjudas eleverna isamtliga årskurser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undervisning i kost- ochhälsokunskap i gymnasieskolan.
mot · GF02Ub222 · 1992-01-27 00:00:00 — Särskilda insatser för döva och hörselskadade elever Den regionala stödorganisationen för handikappadeelever ligger under ; i dennaorganisation ingår inte hörselvårdskonsulenter.Hörselvårdsutredningen, som genomförts på uppdrag avsocialdepartementet, ,hörselskadade och språkstörda barn, DHB,, , och , , överlämnades tillsocialdepartementet.I utredningens avsnitt om skolan för döva ochhörselskadade barn finns olika förslag som syftar till attförbättra undervisningens organisation och även denstödorganisation som måste finnas kring döva ochhörselskadade barn.Landstingens hörselvårdskonsulenter ansvarar föratt föräldrarna får den information som behövs för att rättskolplacering sker. Länsskolnämnderna köperhörselpedagogisk expertis från . För detta finnssedan många år tillbaka totalt för helalandet. Detta system är ej tillfredsställande. Mer direktakanaler behövs till det regionala pedagogiska stödorganetsom har ett skolansvar för alla elever i länet.Vid varje sådant regionalt stödorgan bör därför finnas enkonsulent för döva och hörselskadade skolelever -- enhörselkonsulent, vars uppgift är att dels medverka vidplaneringen inför skolstart för samtliga döva ochhörselskadade elever, dels ansvara för integreradehörselskadade elevers skolgång.Ett regionalt samarbete är nödvändigt för att man skallkunna utnyttja och tillgodose de sammantagna resursernaoch behoven på rätt sätt. Detta gäller såväl förskola/skola,föräldrautbildning och personalutbildning som för atttillvarata de samlade kunskaper som finns i regionen ochmöjliggöra förändring och utveckling av de olikaverksamheterna för döva och hörselskadade.För detta behövs en särskild regionkonsulent med ettteam för döva och hörselskadade elever. I detta regionalateam, som utgör länken mellan landstingensförskolekonsulenter, hörselkonsulenterna, föräldrarna,eleverna och specialskolan/, skall ingå såvälpedagogisk som psykosocial kompetens.Det regionala teamet skall organisatoriskt finnas i detlän där specialskolan finns. En utveckling av dennaregionala samverkan kan innebära att hörselkonsulenternai framtiden ingår i det regionala teamet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hörselkonsulenter och regionalateam för döva och hörselskadade elever.
mot · GF02Ub223 · 1992-01-27 00:00:00 — De fackliga centralorganisationerna LO, TCO ochSACO bedriver för förtroendevalda och anställda imedlemsförbunden en betydelsefull utbildning isamhällsfrågor. Under dessa studier får deltagarnafördjupade kunskaper inom många samhällsområden. Detgäller samhällsekonomi, arbetsmarknadspolitik,socialpolitik, miljöpolitik, EG-frågor, energipolitik,utbildningspolitik, konsumentpolitik, näringspolitik,invandringspolitik, skattepolitik, datafrågor,jämställdhetsfrågor, övriga internationella frågor m.m.Vidare utbildas organisationsföreträdare isamhällsorgan på central och regional nivå.I sin verksamhet för att genomföra denna för samhälletviktiga utbildning har organisationerna sedan drygt 20 årerhållit visst samhällsstöd.Regeringen vidtar nu en stor mängd åtgärder för attkraftigt försvåra facklig verksamhet. Ett av slagen riktasmot den centrala fackliga kursverksamheten, genom attbidragen föreslås upphöra med utgången av innevarandebudgetår.Regeringen föreslår att dessa bidrag dras in utan att angenågon som helst motivering. Den anför inte ens -- i likhetmed vissa andra anslagsindragningar för fackligverksamhet -- det statsfinansiella läget som skäl. Förregeringen räcker det uppenbarligen som motiv förindragningen att medlen används till fackligkursverksamhet. Tydligare kan inte regeringens inställningtill facklig verksamhet demonstreras.Det är viktigt för samhällets utveckling att ledandeföreträdare för fackliga organisationer har djupa kunskaperinom olika samhällsområden. Därför är det angeläget attden fackliga centrala kursverksamheten kan få fortsattsamhällsstöd. För detta ändamål föreslår vi att 26 milj.kr.anslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar anslå 26 milj.kr. till anslaget Bidragtill central kursverksamhet m.m. för /93.
mot · GF02Ub224 · 1992-01-27 00:00:00 — Statens skolor för vuxna I samband med behandlingen av regeringens propositionom den ekonomiska politiken (prop 1991/92:25) beslötriksdagen att tillföra Statens skolor för vuxna i Härnösandett belopp om 2 milj.kr. avseende vissa utbildningsinsatserriktade till småföretagare i glesbygd (1991/92:UbU7). Dettaanslag hade tidigare tillförts SSVH av dåvarandeskolöverstyrelsen från anslaget för kommunalvuxenutbildning men föll bort vid omorganisationen av denstatliga skoladministrationen. Vi utgår ifrån att regeringenfortfarande delar bedömning att dessautbildningsinsatser är värdefulla som ett led att stärkautvecklingen av småföretagen och att anslaget bör finnaskvar. Som en följd av detta bör regeringen återkomma itilläggsbudget I med erforderliga resurser. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslag till Statens skolor förvuxna i .