mot · GF02Ub549 · 1992-01-27 00:00:00 — Tillgång till högre utbildning och forskning i vårt land ärmycket viktiga och verkningsfulla faktorer för att nå enpositiv utveckling och reella möjligheter att hävda sig i deninternationella konkurrensen. Lika viktigt är det att dessamöjligheter tillgodoses i hela landet.Mellersta har utvecklatsmycket svagt och blivit något av en vek midja i vårt land.Förutom de problem som pågående strukturomvandlinginom förvaltning och näringsliv för med sig föreligger enregional obalans i vårt högskolesystem till regionensnackdel. Kraftfulla åtgärder måste därför sättas in för attvända denna utveckling. Bland det viktigaste är därvid attsatsa på en utbyggnad av högskoleväsendet i regionen föratt tillgodose det stora behovet av kvalificerad utbildningoch forskning i denna del av vårt land.Efter hand har planer på utveckling av ett mittsvensktuniversitet med högskolorna i /ochÖstersund som bas tagit allt fastare form. Sedan början avförra året föreligger ett organiserat samarbete mellanJämtlands och , sedan hösten 1991konkretiserat i ''universitetsprojektet ''. står bl a högskolestyrelserna iSundsvall/och samt de bägge länenslänsstyrelser.Projektets mål är att utreda och pröva förutsättningarnaför att inrätta ett gemensamt nätverksuniversitet, dvs. ettdecentraliserat universitet med flera olika högskolor och tillolika centra regionalt spridda institutioner. Detta skulle dåbli landets första i sitt slag av en universitetsmodell medförebilder i andra länder med likartad struktur somSverige -- bl.a. i , och Nya Zeeland.Målet för projektarbetet är att framlägga förslag till enny universitetsorganisation för 8--10 000 studenter i denmittsvenska regionen. Man vill vidare skapa en konstruktivoch kreativ miljö med fasta forskningsresurser, egnaprofessurer och egen forskarutbildning. Utbildningen skallha den omfattning och bredd som erfordras föruniversitetsstatus. Det specifika för ett nätverksuniversitetkan sägas vara ett högt mått av flexibilitet ochokonventionell organisation, bl.a tvärvetenskapligafakulteter.Allvarlig befolkningsminskning i mellersta NorrlandDet geografiska Mittsverige, bestående avVästernorrlands och och norra ,har drabbats av en allvarlig befolkningsminskning . har t.ex tappat nära 8 000invånare under detta årtionde och är därigenom detbefolkningsmässigt hårdast drabbade av alla län.Den mittsvenska regionen -- södra och mellerstaNorrland -- har alltsedan industrialismens genombrottsvarat för en väsentlig del av nationens export ochinternationella kontakter. Den stora tillgången på råvaraoch energi i form av skogar och vattenkraft har varit en avgrundförutsättningarna för detta. Efter hand har i regionenskapats ett relativt välutvecklat och differentieratnäringsliv.Regionen har emellertid haft mycket svårtatt hävda sig, även med högkonjunktur. nuvarande lågkonjunkturen accentueras problemenytterligare. Ett flertal företagsnedläggningar ochdriftsinskränkningar har skett med följdatt många anställda blivit arbetslösa eller varslats omuppsägning.Anledningarna till tillbakagångarna i denna del av vårtland är dels bristfällig infrastruktur i form av bl akommunika- tioner och högre utbildning och forskning,dels att strukturomvandlingen i de traditionellabasnäringarna inte kunnat kompenseras av tillräckligutveckling av främst företag inom högteknologiska ochandra kunskapsintensiva branscher.Högre utbildning och forskning kan ge positiv utvecklingMittsverige har låg andel högskoleutbildade och en lågandel av ungdomarna i de båda länen går vidare tillhögskolestu- dier. Högre utbildning och forskning är enutvecklingskraft som skulle kunna möjliggöra en nödvändigförnyelse inom näringslivet, så att även denna del av vårtland åter kan få en positiv utveckling.Forskning och utbildning har fått allt större betydelse föratt en region eller en landsdel skall kunna utvecklas. Detvisas av olika undersökningar och det framstår myckettydligt om man ser på den positiva utveckling som skettinom de regioner som fått nya universitet eller tekniskahögskolor . Behovet av personermed hög utbildning och speciell kompetens ökar inom allasamhällssektorer även om det framträder mest inomindustrin.De tillkomna regionala högskolorna harinte byggts ut i förväntad utsträckning och saknar ännu egenforskningsorganisation. Eftersom högre utbildning ochforskning är beroende av varandra utgör detta ett stortproblem. har därför krävt enplan för utbyggnad av fasta forskningsresurser vid deregionala högskolorna. Tyvärr har riksdagsmajoritetenårligen avslagit våra krav.För är det av särskild betydelse atthögskolorna och forskningsresurserna utvecklas snabbt, dåstrukturomvandlingen där är mer omfattande än i andradelar av landet. Det traditionella näringslivet, därutbildningsbehovet varit lågt, ersätts av företag medverksamhet som i stor utsträckning förutsätter högreutbildning och som endast kan utvecklas där det finnstillgång till kvalificerad arbetskraft. För tillräcklig tillgångpå sådan arbetskraft erfordras att denna utbildning kanberedas inom den egna delen av landet.Mellersta riskerar att komma på mellanhandavseende satsningar på högre utbildning och forskning. Avlandets totala högskoleresurser går endast cirka en procent(!) till högskolorna i och /Härnösand.Detta är allvarligt, då en av de viktigaste förutsättningarnaför en positiv utveckling är möjligheten till god utbildning.För att få en förnyelse av näringslivet fordras tillgång tillvälutbildad arbetskraft.Utveckla ett mittsvenskt universitetMed sina goda tillgångar på skog, jord, vattenkraft ochindustrier är mellersta av mycket stor betydelseför vårt land, inte minst när det gäller nettoexport ochenergiförsörjning. Det måste ses som en misshushållningmed landets resurser att inte genom satsningar på bl.a högreutbildning och forskning ge detta område möjlighet att medsin goda förutsättningar bidra till vårt lands utveckling ochekonomi.Det finns följaktligen mycket starka skäl för att låtanästa universitet bli det mittsvenska nätverksuniversitetetmed högskolorna i /och Östersundsom bas. De bägge högskolorna har numera utvecklats istorlek och kompetens, och bör med sina differentieradeprofiler kunna komplettera varandra mycket bra.Oaktat det inte finns fasta forskningsresurser har manvid de bägge högskolorna bedrivit en relativtomfattande forskning med finansiering på projektbasis ochmed extraordinära administrativa insatser. Bådahögskolorna har varit framgångsrika i rekryteringen avforskarutbildade lärare. har närmare en tredjedel avlärarkåren forskarutbildning, vartill kommer ett 60-taldoktorander. Detta har lett till att forskningen i dagomfattar ca 10--av den totala omsättningen vidde bägge högskolorna.Universitetet skulle bli en viktig utvecklingskraft för iförsta hand de båda län det skulle omfatta, men även förhela södra och mellersta , som behöver bredutbildning och forskning på universitetsnivå. Då finnsförutsättningar för att tillskapa ytterligare stadga och styrkai den långsiktiga regionala och kulturella utvecklingen.Mellersta är en central och viktig del avMittnorden, där ett samarbete på olika områden motgrannländerna och successivt har utvecklats.Ett kommande mittsvenskt universitet bör därför ävenpröva förutsättningarna för samarbete i denna riktning, iförsta hand med högskoleverksamheten i Trondheim.Vår slutsats är att tillskapande av det mittsvenskauniversitetet av nätverksmodell tillsammans med godakommunikationer och en även i övrigt väl utbyggdinfrastruktur skulle bli en väsentlig och avgörande insats föratt långsiktigt vända utvecklingen i mellersta Norrland.Tanken på att nästa universitet i vårt land bordeutvecklas i denna del av landet är inte ny. Redan i 1983 årslänsrapport för redovisades nämligendenna tanke. länsrapport erinras om detta ochframhölls att ''om högre utbildning och FoU i skallnå samma nivå som landets övriga delar finns behov av ettmittsvenskt universitet -- -- --''. Även i massmedia har detunder årens lopp förts en stundtals intensiv debatt omdenna fråga. Här bör noteras, att den fortlöpandediskussionen efter hand har bidragit till att skapa ettsamarbetsklimat mellan de bägge länen och högskolornasom är mycket positivt och fruktbart även i andrasammanhang.Som vi angett inledningvis är inte heller frågan ny iriksdagen. Motioner i frågan har väckts av 1989 (1988/89:Ub652), 1990 (1989/90:Ub610) och 1991(1990/91:Ub520) -- tillsammans medundertecknad . Motionerna har i samtliga fallavstyrkts i utbildningsutskottet utan att genomgå någonegentlig riksdagsbehandling.Reservationer för en positiv behandling av vårt krav haravgivits av bl.a , som i partimotion krävt attSundsvall/utvecklas till universitetföre sekelskiftet.Enligt vår mening är situationen nu sådan, att riksdagenbör kunna begära att regeringen tar initiativ till att isamarbete med bl a universitetsprojektet , därberörda länsstyrelser, högskolor, näringsliv m.fl. ärintressenter, låta utreda förutsättningarna för ochbetydelsen av att utveckla ett mittsvenskt universitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en allsidig utredningom möjligheten att utveckla ett mittsvenskt universitet avnätverkstyp och att därvid bör ges underlag för ett beslut omstart av senare hälft.