mot · GF02Bo238 · 1992-01-27 00:00:00 — UtgångspunkterEn bra bostad är en social rättighet jämförbar med rättentill vård, omsorg och utbildning. Vänsterpartietsmålsättning är att verka för att tillgodose allas rätt till enbostad efter behov och till en rimlig kostnad.Bakgrund och sammanfattningDen svenska bostadspolitiken har varit och är mycketframgångsrik. Den används ofta som ett föredöme iinternationell bostadsdebatt. Svenskarna har enmycket hög bostadsnivå. Bostäderna har i huvudsak högmateriell standard och är modernt utrustade. Tillgång ochkvalitet kan med andra ord betecknas som god. Men höghyra/bostadskostnad gör att många hushåll med lågainkomster inte kan utnyttja utbudet.Vid uppbyggandet av den nuvarande bostadsstandardenhar statens ekonomiska stimulans, via ett omfattandesubventionssystem, haft avgörande betydelse.Subventionerna har ökat , men enligtvänsterpartiets uppfattning har de inte i tillräckligutsträckning stärkt svaga grupper på bostadsmarknaden.Vänsterpartiets bedömning är att en genomsnittlighöjning av bostadsstandarden inte behövs. Däremotförespråkar vi en omfördelning av bostadsstödet. Dettaär helt i linje med miljöpolitik ochinternationella/nationella solidaritetspolitik.För att åstadkomma en bostadsfinansieringsform som ärlångsiktigt hållbar förespråkar att deträntelånesystem som en gång beslutats av idecember 1990, men rivits upp av den borgerligamajoriteten , genomförs. Ikraftträdandetföreslås till den 1 januari 1993.Efter beslut i finns tid förregeringen att utforma förordningar, samt mindrejusteringar. Räntelånesystemet förutsätts ge betydligtminskade utgifter för staten. En försiktig bedömning förförsta är att detta medför besparingar på ca för staten. Därefter ökar besparingarytterligare vid låg inflation och låg ränta.Räntelånesystemet ersätter systemet med ränteavdrag ochräntebidrag, som alltför mycket gynnat höginkomsttagare.Vänsterpartiet avvisar regeringens förslag till sänktaräntebidrag, investeringsbidrag m.m. och anvisar förslagsom leder till att upprätthålla nödvändig bostadsproduktionoch sysselsättning inom byggbranschen.Sammanfattningvis leder förslag till lägreutgifter för staten, ökat boendeinflytande, lägrebyggkostnader och därmed till lägre hyror.ProblemTrots den framgångsrika svenska bostadspolitikenåterstår betydande problem. För att upprätthålla ochutveckla den svenska modellen bör bl.a. dettauppmärksammas:Problemet med segregation i boendet är inte likaallvarligt i som i andra jämförbara länder men utgörändå ett stort problem.Storstadsungdom från låginkomsttagarfamiljer,studenter, inflyttade till tätorter, flyktingar, invandrare,äldre är grupper vars situation på bostadsmarknadenspeciellt måste uppmärksammas.Miljonprogramområdena i våra större tätorter måsteäven i fortsättningen tilldelas generösa resurser för ennödvändig omdaning på de boendes villkor. Detta kanockså påverka det rådande arbetsmarknadsläget gynnsamt.Andra problem inom bostadssektorn är starkt ökadekostnader för nyproducerade lägenheter, uppkomst avsvarta marknader, orättfärdiga skillnader i hyra mellanolika årgångar av lägenheter, svårigheter att upprätthållabruksvärdesprincipen. Slutligen är det svårt för enskildamänniskor att förstå systemen/marknaden och handladärefter.Vänsterpartiet anser att samhällets åtgärder måstekoncentreras på att utjämna skillnaderna ibostadskonsumtionen. Det betyder att de generellabostadssubventionerna på lång sikt kan minska. Det riktadebostadsstödet till hushåll med låga inkomster kan dockbehöva ökas, t.ex. bostadsbidrag till boende med svagekonomi såsom ungdomar, pensionärer med låg pension,m.fl.Den borgerliga regeringens åtgärder är typexempel påhur det inte ska gå till beträffande förutsägbarhet,fördelningspolitik och möjlighet till långsiktig planering.Utvecklingen av den goda svenska bostadspolitiken måsteske långsiktigt, välplanerat och utifrån ovannämnda socialaoch ekologiska mål. Den borgerliga yxhuggspolitiken hotarallt detta.Kris i byggandetEtt särskilt problem i dagens bygg- och bostadsmarknadutgör de stora svängningarna mellan över- ochunderproduktion. överhettning påbyggmarknaden, med höga byggkostnader till följd, är vi nuöverraskande snabbt inne i en period av lågkonjuktur ochkris på fastighetsmarknaden.För närvarande är ca 21 000 byggnadsarbetare, eller av landets hela byggnadsarbetarkår arbetslös. På vissaorter är siffran ännu högre. Mycket pekar på att siffranstiger till -- om inte kraftfulla åtgärder sättsin. Åtgärder måste sättas in för att motverka krisen. Hittillshar regeringens förslag till åtgärder till stor del verkat imotsatt riktning.En viss nedgång i byggandet -- särskilt av kontor -- är enanpassning till en rimligare nivå än den som rått avhögkonjunktur. Men för att snabbt vända den alarmerandenedåtgående trenden måste tydliga signaler gå ut för atttrygga bostadsförsörjningen och ta tillvara byggbranschensresurser. Oron för framtidens villkor är såstor att många större bostadsprojekt läggs på is.Åtgärder på kort sikt 1. Den borgerliga regeringen föreslår att ca 1,8 miljarderi räntebidrag för ny- och ombyggnader enligt det nuvarandeprovisoriska systemet skall försvinna under 92--93. Dockpreciseras inte hur detta skall ske. motsättersig detta förslag.2. beslut att sänka investeringsbidraget från9,till har redan fått mycket negativa konsekvenser förviljan att fullfölja planerade byggen. Det är vänsterpartietsuppfattning att en förlängning av investeringsbidraget pånuvarande nivå behövs för att få igångåtskilliga byggen. Införs räntelånesystemet kvarstårinvesteringsbidraget även i framtiden.3. Omfattande ROT-program i offentliga lokaler: Medeltill upprustning av skolor har tidigare utgått med tillexempel till . Dessamedel som finns i hela landet kan fördubblas och ge mycketgod utdelning. Här behövs en samordning medarbetslöshetsersättningen -- se vidare vänsterpartietsekonomiska motion.4. Tidigarelägg investeringar i infrastruktur.5. Fortsatta lån och bidrag till kommunalt förköp avsmåhus i skärgårdskommuner.6. Behåll tilläggslån för reparation och avhjälpande avbyggfel, mögel och radon.7. Förnyelsebidragen aktiveras igen i avvaktan på nyttstöd till bland annat miljonprogramområdena.9. Bidraget till konstnärlig utsmyckning bibehålls.10. Ramen för allmänna samlingslokaler bibehålls.11. Tillfälliga extra lånemedel till allmännyttigabostadsföretag, så att de kan köpa uppbostadshyresfastigheter, där ägaren kommit på obeståndeller gått i konkurs, så att hyresgästerna inte råkar illa ut.12. Återinför ett reformerat förvärvslån förflerbarnsfamiljer.Samtliga ovanstående åtgärder behövs för att bryta denonda cirkeln med få investeringar -- ökad arbetslöshet --rädsla för nya investeringar -- lågt byggande -- lågbostadsproduktion.De statliga bostadssubventionerna m.m.De statliga subventionerna till bostadsbyggandet harökat starkt . Ökningen är bland annatett resultat av hög ränta med omfattande bostadsbyggandeoch inflation Källa: Prop. 1990/91:100 bil. 13).Bostadssubventioner och intäkter av fastighetsskattoch hyreshusavgift åren 1983--1990. Miljarder kr., löpandeprisert5,p3g,2wb,p3g,2wb,p3g,2wb,p3g,2wb,p3g,2wb,p3g,2wb,p3g,2wb,p3g,2wb 19831984198519861987198819891990SubventionerBostadsbidrag6,86,97,17,27,58,18,38,8Räntebidrag9,910,512,314,513,315,220,522,6Skattesubventiontill egnahems-ägare10,910,713,013,213,216,517,217,3Summa27,628,132,434,934,039,846,048,7IntäkterFastighetsskatt m.m.0,71,03,64,65,86,06,18,6Netto26,927,128,830,328,233,839,940,1Bakgrunden till bostadssubventionerna har bl.a. varit attgarantera alla invånare möjlighet till en god bostadstandardtill en rimlig kostnad. T.ex. bor av ensamstående och av tvåpersonershushållen i egnahem. av barnfamiljerna bor i egna hem. Antal rumsenheter(rum och kök) uppgår till 17 miljoner eller nära två perinvånare. Varje invånare har i snitt tillgång till 45kvadratmeter.Ett annat mål har varit att motverka segregation iboendet, dvs. att människor bosätter sig utifrån ekonomiskeller social status.Tittar man på vad boendet () kostar i genomsnittär hushållens nettoutgift för bostaden -- bruttoutgiftenminskad med bostadsbidrag och skatteeffekt föregnahemsägare -- följande:(+/- )Egnahemsägare:23 % av den disponibla inkomstenHyresrätt:19 % ''Bostadsrätt:17 % ''Hushållens utgifter för boendet har inte förändrats relativt sett. Ser mandäremot på vad det kostar att bo i en nyproducerad lägenhetär resultatet annorlunda. Skillnaderna i boendekostnader äroerhört stora mellan nya och gamla bostäder.Under har försök gjorts attdefiniera vad som är rimlig kostnad för en bra bostad. 15 till20% av en genomsnittlig lön före skatt för enindustriarbetare har angetts som ett mått på vad som börvara nivån för en normal nybyggd tvåa.Det är svårt att använda måttet ''procent av ennormal industriarbetarlön''. Om det är rimligt eller inteberor på hur mycket den enskilde får behålla efter skatt ochvilka faktiska möjligheter det finns till valmöjlighet vadgäller kostnad och standard för den boende. Begreppet''rimlig kostnad'' måste således ytterligare analyseras ochses i ett större sammanhang. Det är dock viktigt att ta framett mått. Vi föreslår att regeringen ger i uppdragatt göra detta.Den generella subventioneringen har medfört vissanackdelar. Bland problemen som delvis beror på detta kannämnas: överföring av kapital från hyresgäster tillegnahemsägare/bostadsrättshavare, dvs frånlåginkomsttagare till höginkomsttagare. Detta beror främstpå de stora skatteavdragen.Begreppet ''bostadssubvention'' kan också diskuteras.Dessa subventioner betalas av skattebetalarna, dvs. deboende betalar sitt boende både genom hyra och viaskattsedeln. Via dessa transfereringar av pengar försökerstaten bl.a. göra en omfördelning mellan olika grupper.Denna omfördelning har dock gynnat felgrupper ur synvinkel, dvs.höginkomsttagare.Nytt bostadsfinansieringssystemVänsterpartiet föreslår att det en gång beslutaderäntelånesystemet införs. Det garanterar en omfördelningav kostnaderna över tiden. Bostadssubventioner i form avränteavdrag till villaägare avskaffas i och medräntelånesystemet. Höginkomsttagare har gynnatspå bekostnad av låginkomsttagare via avdragsrätt,räntebidrag m.m. Det nya systemet ska också öka deboendes och bostadsökandes valfrihet och inflytande.Finansieringssystemet måste garantera en nödvändigoch jämn nivå på nyproduktionen. Systemet ska varabegripligt och förutsebart för gemene man. Tillräntelånesystemet finns en koppling tillinvesteringsbidragen. Dessa ska finnas kvar på nuvarandenivå som kompensation till utebliven momsbefrielse.Självklart kan det finnas behov av att revidera detaljer iräntelånesystemet. Ett exempel utgör de så kalladeförvärvslånen till flerbarnsfamiljer med låga inkomster ochbostadsbidrag.Spekulationsfri bostadsförsörjningBostaden som social rättighet innebär attbostadsförsörjningen så långt som möjligt ska befrias frånspekulation i alla led. Det gäller finansiering,markupplåtelse, byggmaterial, byggande, förmedling,förvaltning och prissättning.Samtidigt bör det utvecklas en större känslighet förmarknadens behov och önskemål, dvs. de boendes ochbostadssökandes krav. Sådan marknadsanpassning börgenomföras via ett kraftigt ökat boinflytande, genom attbeslutsmakten ligger hos de berörda på det lokala planetoch genom att människor i högre grad självabeslutar över sin egen bostad. Därmed åstadkoms variationoch mångfald.Utveckling av hyresrättenCirka en tredjedel av bostadsbeståndet i bestårav hyresrättslägenheter. Det är viktigt att det finns olikaupplåtelseformer och att hyresrätten blir ett lika attraktivtboende som ett eget hus eller bostadsrätt. För atttillhandahålla variation och mångfald är det också angelägetatt inte minska hyresrättens andel av det totalabostadsbeståndet.Om andelen hyresrätter minskar finns det risk för attboende i hyresrätt bara accepteras av den som inte kanvälja, och att fastigheter med hyresrätter enbart bebos avmänniskor med sociala och/eller ekonomiska problem.Hyresrättshavarens ställning bör stärkas genomförstärkt besittningsskydd och bytesrätt. Ändringar börgöras i hyreslagstiftningen som ökar möjligheterna tillekonomiskt boinflytande och hyresgäststyrt underhåll.Betalningsanmärkningar vad gäller hyran ska behandlassom andra betalningsanmärkningar och inte som anledningför uppsägning och vräkning.Hyresrättshavarna ska bestämma och kunna ta initiativindividuellt när det gäller den egna lägenheten ochkollektivt när det gäller huset.Den primära förhandlingsskyldigheten bör utvidgas tillägarbyte, bestämning av förstagångshyra ochunderhåll/upprustning/ombyggnad. Det senaste somkomplement till vetorätten enligt bostadssaneringslagenoch tolkningsföreträdet vad gäller varsamhetskravet.Hyresgästrepresentation bör införas i de allmännyttigaföretagens styrelser. Andrahandsgästers ställning skastärkas bl.a. genom överlåtelserätt efter tre år.Hyresrätt, kooperativ hyresrätt, bostadsrätt m.m.Kooperativ förvaltning i form av bostadsrätt är en bra idéi sig. Men när handeln frisläpptes blev det efter en tidomöjligt för flertalet att köpa en bostadsrätt i bristområden.Kooperativ hyresrätt kan i stället vara ett bra alternativ.Allmännyttiga bostäder bör inte säljas ut till privataägare. Däremot kan hyresgästerna helt eller delvis övertaförvaltningsansvaret inom hyresrättens eller denkooperativa hyresrättens ram.Den kooperativa hyresrätten och andra varianter skaprövas och utvecklas men kontantinsatsen bör maximerastill så låg nivå som möjligt.Konkurrens, självbyggeri, m.m. i bostadsproduktionenByggkostnader har länge stigit snabbare änkonsumentprisindex. Anledningen till detta är främst starkamonopol och oligopol inom bygg- ochbyggmaterialbranschen, samt överhettningen vad gällerkontorsbyggen. har dock kostnadsökningarna stannatupp p.g.a. lågkonjunkturen.Vad gäller byggverksamheten måste åtgärder vidtas motalla tendenser till monopol och karteller.Småföretagsverksamheten bör stimuleras. Det gäller ävenbyggmaterialproduktionen som mår väl av ökadinternationell konkurrens vilket leder till lägrebyggmaterialpriser och därmed lägre boendekostnader. Detså kallade konkurrensvillkoret bör behållas för att bevakaatt fri konkurrens råder. Byggreglerna måste kunnatillämpas smidigt med hänsyn till de boendes ochbostadssökandes krav.En gammal fin svensk tradition är att helt eller delvisbygga bostaden på egen hand. Genom självbyggerinsatseroch återbruk av material kan byggkostnaderna hållas nere.Detta bör stimuleras både vad gäller småhus ochflerbostadshus vid såväl nyproduktion somunderhåll/ombyggnad.BosparandeRegeringen har som allmän inställning markerat attsparande ska löna sig. anser också att det ärönskvärt att bosparandet ökar.Idag finns särskilt premierat bostadssparande, med extrabonus för ungdomar 16--. Men det borde vara möjligtatt även stödja bosparande för barn eller vuxna på annatsätt. Enligt Bofrämjandet finns ett väl utvecklat system iTyskland. bör ge i uppdrag att se hurett sådant system kan tillämpas i Sverige.En lika intressant variant på bosparande utgörHyresgäströrelsens förslag att låta hyresgästerna bosparahos sitt eget bostadsföretag. Avsikten är därmed att bådesänka hyran och/eller förbättra lägenheten. Dessatankegångar bör ingå i utredningsdirektiven till Boverketsutredning.Behovsprövat boendestöd som kompletteringVänsterpartiets inställning är att människor bör kunnahyra sin lägenhet utan individuellt stöd. måste finnas som komplettering till det generellastödet för att i det individuella fallet täcka skillnaden mellanhushållets betalningsförmåga och den verkliga hyran.Bostadsbidragens utformning leder i viss mån till oönskademarginaleffekter och behovsprövningar som kan upplevassom kränkande av den personliga integriteten.Förbättringar och förenklingar i bostadsbidragssystemetbör övervägas för att komma tillrätta med nackdelarna.Vänsterpartiet återkommer till denna fråga i samband medatt förslag i vår läggs från regeringen.Grupper som har svårt att klara sin boendekostnad kanockså kompenseras via ökade barnbidrag, studiestöd, ökadKBT etc.Att avskaffa ungdomsbostadsstödet avvisas bestämt.Ungdomar från låginkomsttagarfamiljer är en grupp varssituation speciellt behöver uppmärksammas -- särskilt istorstadsområdena.Detta stöd utgår till fastighetsägarna via kommunernamed / månad för varje anskaffad lägenhet till enperson . Ungdomen mottar således inte bidragetsjälv. Men det utgör ett bra ekonomiskt stöd på 45 miljonertill kommuner som skaffar bostäder till ungdomar. Det kanockså användas till att sänka hyran.Indirekta bostadsskatterEn alltför stor del av regeringens skatteomläggningfinansieras genom ökad skattebelastning på boendet. Iregeringens skattepaket på boendeområdet ingick bl.a.särskild skatt på de företag som driver fastighetsskötsel iegen regi. Detta drabbar bl.a. många allmännyttiga ochkooperativa bostadsföretag, och leder till ökadehyreskostnader. Uttagsskatten har den säregnakonsekvensen att den främst riktar sig mot debostadsföretag som drivs utan vinstintresse. Vänsterpartietföreslår att uttagsbeskattning avskaffas från den 1 januari1993. Detta ger ett inkomstbortfall på ca 0,5 mdr /93.Fjärrvärme: Momssatsen sätts till . Detta ärmotiverat av såväl bostadspolitiska som miljöskäl.Boendekostnaderna kan pressas ned. För attmomsreduceringen verkligen skall resultera i sänkta hyrorfordras tid för övergångsförhandlingar. Vänsterpartietföreslår att 0-skattesatsen skall gälla från den 1 januari1993. Skattebortfallet kan beräknas till ca 1,8 mdr per helår,eller ca 0,9 mdr för /93.Nyproduktion, delning och upprustningDet är svårt att bedöma behovet av bl.a. nya bostäder.Just nu upplever vi att drygt 20 000 lägenheter står tomma ihela landet på grund av höga hyror. En dramatisk ökning avdet antalet kan väntas med fortsatt borgerlig politik. Dettaär ett stort slöseri med resurser och höjer kostnadernatotalt. För den bostadslöse på ''fel'' ort är det naturligtvishårt.Trots att det på sina håll finns ett visst överskott, behövsändå totalt en nyproduktion på åtminstone 30 000lägenheter/år. Enligt bl.a. föreligger en reellbostadsbrist, särskilt i större städer/universitetsorter. Ca100 000 förefaller vara bostadslösa. Den borgerligaregeringens åtgärder gör nu att byggmarknaden rasar ihopvilket får mycket allvarliga konsekvenser för landets helaekonomi och äventyrar den framtida bostadsförsörjningen.Nyproduktionen måste kompletteras med ett bättreutnyttjande av det befintliga beståndet. Det är främst iegnahem man finner en överstandard vad gällerbostadsutrymmen.Genom skärpta krav på underhåll av befintliga hus kanombyggnaden av bostäder minskas till sin omfattning.Miljonprogramområdena bör dock som tidigare framhållitsges möjlighet att erhålla ett bostadssocialt stöd förupprustning av miljö och för annan verksamhet.Det är socialt viktigt att kunna bo kvar där man slagitrot och har sin trygghet, sitt sociala nätverk. Det är dockangeläget att underlätta för önskvärd rörlighet.Till exempel kan man ge stimulans till de som bor förstort för avspjälkning av en (mindre) lägenhet. Boverketbör ges i uppdrag att lämna förslag till hur en sådanstimulans kan utformas.Vidare vill vi stimulera ombyggnad av kontor tillbostäder (så som initierats i ) och avkontoriseringav bostäder samt friställande av övernattningslägenheter.Kommunal bostadsanvisningsskyldighetLediga lägenheter bör i största möjliga mån förmedlas aven organisation med integritet och utan vinstintressen. Detär bara samhälleliga (kommunala)bostadsförmedlingar som motsvarar det kravet. Försökenatt komma överens om bostadsanvisningsverksamheten harmisslyckats eller blivit mycket otillräckliga. harvisat att många större kommuner helt saknarbostadsförmedling.En ny lag om bostadsanvisningsskyldighet behövs.Anvisningsskyldigheten ska vara påhittig och fantasifull.Den ska även omfatta byten och andrahandsupplåtelser.Fastighetsägaren ges skyldighet att acceptera anvisadhyresgäst.BruksvärdeshyranEn social bostadspolitik förutsätter en kombination avhyresreglering och kvarboenderätt (besittningsskydd).Bruksvärdeshyressystemet som innebär attsjälvkostnadshyran hos allmännyttan är maxhyra förlikvärdiga lägenheter är bra i princip men bör skärpas,utvidgas till lokaler och ges en tillämpning där åldersfaktornbetyder mindre.Vårt krav är som tidigare: ta bort påtaglighetsrekvisitetdvs. den regel som gör att privata fastighetsägare alltid kanta ut lite mer hyra än allmännyttiga. Kostnader för bilplats,telefon, tidningsprenumeration och kabel-TV-installationfår inte ses som en del av hyran.Däremot anser vi det rimligt att som bland annathyresgäströrelsen har accepterat att hyran varierar på grundav ett flertal faktorer; närhet till service och natur,kommunikationsmöjligheter, bullerstörningar etc.Sjuka husUnder senare år har alltför många fall av byggfusk,olämpliga material och konstruktioner samt bristfälligventilation uppdagats. Det har varit svårt att utkräva ansvarav dem som felat. De boende har kommit i kläm. De medelsom finns för att bidra till ombyggnader av mögelskadadehus eller hus med hög radonhalt bör finnas kvar.Vi har föreslagit en bomiljölag, produktkontroll och enbyggfuskavgift. Våra krav på byggherrens ochentreprenörens ansvar har delvis tillgodosetts med dentioåriga byggnadsgaratin som ska införas. Lagen ombyggnadsgaranti bör träda i kraft, inte ytterligareskjutas som regeringen önskar. Detta är ettområde som måste följas upp noga för att undvika framtidamisstag.ByggreglerByggreglerna måste ses över utifrån grundläggande kravpå kvalitet, boinflytande, varsamhet, resurshushållning,handikappanpassning och ekologi. Kraven måste ständigtskärpas så även bygg- och boendesektorn utvecklas och bliren del av ett ekologiskt anpassat samhälle. Staten ska stöttaoch driva på FoU- verksamhet och snabbt se till attexperiment i fullskala även finns för större flerfamiljshus. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar införa det tidigare beslutaderäntelånesystemet rörande bostadsfinansiering från 1januari 1993,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder på kort sikt för att lindrabygg- och bostadskrisen,3. att beslutar att återställainvesteringsbidraget till tidigare nivå, 9,,4. att till Investeringsbidrag förbostadsbyggande för /93 anvisar . utöver vad regeringen har föreslagit,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stärka hyresrättshavarensställning,6. att hos regeringen begär att får iuppdrag att ta fram ett förslag om bosparande enligt vad imotionen anförts,17. att hos regeringen begär att får iuppdrag att lämna förslag om stöd till avspjälkning avmindre lägenheter,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ny lag ombostadsanvisningsskyldighet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att noga följa och utvärderaproblematiken kring sjuka hus.