ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub10 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:1 Universitet och högskolor -- frihet för kvalitet Förslaget till ny högskolelag är oroande vad angårSveriges . I nuvarande högskolelagfinns två bestämmelser av följande lydelse: ''Föreskrifterom sammansättningen av styrelsen för SLU bestäms avregeringen'' (18 § sista stycket) och ''För forskningen ochforskarutbildningen vid högskoleenheten inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde får finnasandra organ än fakultetsnämnder. Föreskrifter om dessaandra organ meddelas av regeringen'' (25 §).I förslaget till ny högskolelag finns inga särbestämmelseralls eller öppningar som medger avvikelser för SLU. Dettaär oroande och behöver påpekas.SLU är inte bara universitet, utan ocksåsektorsforskningsinstitut med betydande ansvar gentemotjordbruk, trädgård, skog och inte minst den gröna sektorn.Som synes innebär detta ett betydande sektorsansvar förhuvuddelen av vår natur och vår livsmiljö. SLU har ansvarför rikets skogstaxering, en del sortprovning, långliggandeförsök av väsentlig betydelse för den långsiktigautvecklingen i fråga om jord- och skogsbruksmetoder m m.Vi vill också peka på den omfattande kontaktyta medsamhället och de näringar som omfattas av sektorsansvaretsom av tradition har präglat SLU och som vi menar ävenframgent har ett stort värde. pågårorganisation av viss miljöövervakning. En del verksamheteroch resurser har överförts från . Det finnsen enhet för hotade arter. Med detta vill vi säga att det finnsen del verksamheter som inte lämpar sig för inplacering ifakultet.En annan följd av det dubbla uppdraget är att det finnsflera tjänstekategorier med vetenskaplig skolning ochkompetens som ändå inte skulle vara valbara till deledningsorgan som förslaget till högskolelag förutsätterskall finnas.Sektorsansvaret har motiverat ett antal organ.Även sammansättning av universitetsstyrelsen bör spegladessa förhållanden.Slutligen vill vi påpeka att den omfattande utvärderingav SLU som initierade och som resulteradei SOU 1991:101, ''Landskap Näring Kunskap'', ger starkaargument för att SLU även fortsättningsvis skall vara dennakombination av universitet och sektorsforskningsinstitut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av särskild bestämmelseför i högskolelagen.
mot · GG02Ub11 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:1 Universitet och högskolor -- frihet för kvalitet Regeringens proposition ger inte tydliga besked ommöjligheterna att få ut en generell högskoleexamen --kandidat-eller magisterexamen -- i tillägg till en yrkesexamen.Enligt vår uppfattning är det mycket angeläget attregeringen i kommande högskoleförordning klart redovisarpå vilka grunder det blir möjligt att få ut en generellhögskoleexamen i tillägg till en yrkesexamen.För arbetsterapeutyrkets framtid på den svenskaarbetsmarknaden är en yrkesexamen av central betydelse.Men för arbetsterapins möjligheter att utvecklas, särskiltinom forsknings-och utvecklingsarbetet, är det väsentligt att dennautbildning också kan leda fram till en generellhögskoleexamen och även är öppen gentemot licentiat-och doktorsnivå.Behovet av examenskombination torde föreligga för ettstort antal grupper. Särskilt viktigt är detta förarbetsterapeututbildningen. En generell högskoleexamenunderlättar för vederbörande student att vidgaämnesunderlaget.Att ha möjlighet att avlägga högskoleexamen inom sittämnesområde på magisternivå innebär ett tydligt avstampför vidare studier på forskarutbildningsnivå.I den framtida sjukvården kommer rehabiliteringen avolika skador och sjukdomar att inta en centralare roll.Behandlingsmetoderna inom rehabiliteringen behöverutvärderas, inte enbart från ett biologiskt synsätt, utanockså från ett psykologiskt och socialt synsätt. Det betyderatt flera yrkesgrupper behöver utveckla sin kompetensgenom forskning och utbildning. göra stora insatser i en utvecklad rehabilitering -- bådeinom den somatiska vården och inom psykiatrin. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i samband med utarbetandetav den nya högskoleförordningen tydliggöra kraven påfördjupning för de studenter som önskar ta ut en generellhögskoleexamen i tillägg till en yrkesexamen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att tillse attregelsystemet i den nya högskoleförordningen inte utformaspå ett sådant sätt att utvecklingen av nya ämnen hindras,t.ex.
mot · GG02Ub12 · 1992-10-21 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ekonomexamen och studie-och yrkesvägledarexamen bör föras upp på listan överyrkesexamina som bör ingå i examensordningen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till examina för demedellånga vårdutbildningarna,10. att beslutar avslå regeringens förslag tillbegränsning av studerandes rätt att genomgå prov,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av central reglering avantagnings- och urvalsregler,12. att beslutar att studieomdömet frånfolkhögskola skall kvarstå som grund för urval tillhögskoleutbildning,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning och forskarutbildningvid de mindre och medelstora högskolorna,14. att beslutar avslå förslaget att återinföragraderade betyg på doktorsavhandlingar,15. att beslutar avslå regeringens förslag om attlektorer vid högskolor skall kunna anställas för enbegränsad tid av ,16. att beslutar ändra lydelsen i högskolelagens3 kap. 5 § i enlighet med vad som föreslås i motionen,17. att beslutar avslå förslaget att ändranuvarande författningsreglerade titel högskolelektor tillenbart lektor,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högskolestyrelser,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fakultetsnämnden,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda organ förgrundutbildning,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om institutionsstyrelser,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall besluta omvilka examina som skall ingå i examensordningen,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nytt och tydligareresursfördelningssystem,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering.
mot · GG02Ub13 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:1 Universitet och högskolor -- frihet för kvalitet I proposition 1992/93:1 föreslås att det grundläggandeför framtida lokala beslut om urval skall vara den sökandeskunskaper, erfarenheter och särskilda fallenhet för densökta utbildningen. Jag delar denna uppfattning.Vidare läggs förslag på vilka urvalsgrunder som skallgälla när högskolor och universitet får ökat inflytande överantagningen av sökande. Propositionen föreslår att endastett eller flera av urvalsgrunderna betyg, högskoleprov,annat särskilt prov, tidigare utbildning samtarbetslivserfarenhet skall kunna användas. Utöver dessaskall särskilda skäl kunna åberopas. Jag anser att ytterligaretvå urvalsgrunder bör gälla, nämligen positiv särbehandlingoch förtur för vissa utbildningar för underrepresenteratkön.Sverige har , i både historisk och internationelljämförelse, långtgående jämställdhet mellan könen. Denstora förändring som skett under äratt kvinnor i långt större utsträckning har utbildningoch förvärvsarbete.Ändå är det långt kvar innan verklig jämställdhet mellankvinnor och män har uppnåtts.Studie- och yrkesval är fortfarande mycket könsbundna.Kvinnor återfinns nästan helt i 30 typiska kvinnoyrkenmedan män är jämnt fördelade på 300 yrken.Snedrekryteringen inom högre utbildning består. Ht-1991var andelen kvinnor som antagits inom den tekniska sektorn27 % medan andelen män antagna inom utbildningssektornvar 19 %.Den traditionella uppdelningen av arbetsuppgifter ochämnesval mellan kvinnor och män har en historiskbakgrund som präglar högskolans struktur. Utbildningarsom är starkt präglade av endera könet har också ettinnehåll och uppläggning som speglar denna skevhet.Motståndskraften till förändringar av strukturen inomhögskolan är stor.Jämställdhet är en rättvisefråga och samhälletsviljeriktning speglas bl a av de formella åtgärder somvidtagits; ny jämställdhetslag, mål förjämställdhet inom högskolan, förordningar och det aktuellaförslaget till högskolelag. Det är viktigt att de formellamålen kan nås och ges innehåll.De urvalsgrunder som jag föreslår, nämligen positivsärbehandling och förtur för underrepresenterat kön kanvara verktyg för att vi skall kunna nå de mål om balansmellan kvinnor och män inom de längre grundutbilningarnaoch inom forskarutbildningen som tidigare ställtupp. När högskolorna skall ta ansvar för sin egen antagningav studerande bör de kunna använda positiv särbehandlingoch förtur som ett led i ett planerat jämställdhetsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att positiv särbehandling ochförtur till vissa utbildningar för underrepresenterat könskall kunna användas som urvalsgrund till och inomhögskolans utbildningar.
mot · GG02Ub17 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:1 Universitet och högskolor -- frihet för kvalitet 1992/93:1 Frihet för kvalitet, angående denframtida organisationen av högskola och universitet anförchefen för på s. 11 att regeringenhar för avsikt att återkomma vad gäller bl.a. deorganisatoriska frågorna för ,, i anslutning till forskningsproposition.Sveriges Lanbruksuniversitet har varitföremål för omfattande utvärdering. Denna redovisades ibetänkandet (SOU 1991:101) Landskap, Näring, Kunskap.Här förs olika diskussioner om den framtida organisationenmed anledning av den särart som kan tillmätas SLU ijämförelse med övriga universitet och högskolor.Vid SLU bedrivs vid sidan om utbildning och forskningannan verksamhet t.ex. skogstaxering, sortprovning, vissmiljöövervakning. Detta har varit föremål för ensärreglering av SLU:s organisatoriska utformning vilketkommer till uttryck i nu gällande högskolelag § 18 och § 25. ''Föreskrifter om sammansättning av styrelsen för SLUbestäms av regeringen.'' ''För forskning ochforskarutbildning vid högskoleenhet inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde får finnasandra organ än fakultetsnämnder. Föreskrifter om dessaandra organ meddelas av regeringen. ''Föranlett av att regeringen inte tagit ställning till förslagoch diskussioner i ovannämnda betänkande och medhänsyn tagen till de speciella förhållanden som råder vidSLU anser jag det angeläget att det i lagförslaget införs i 2kap. som 7 § följande lydelse: Regeringen meddelarsärskilda bestämmelser om styrelsens sammansättning ochledning av SLU, liksom när det gäller organisationen iövrigt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillägg till lagförslag i 2 kap. därny 7 § får följande lydelse:Regeringen meddelar särskilda bestämmelser omstyrelsens sammansättning och ledning av SLU, liksom närdet gäller organisationen i övrigt.
mot · GG02Ub18 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:1 Universitet och högskolor -- frihet för kvalitet I hemställan bereds tillfälle att ta del av vadsom i propositionen anförs om den nya examensordningen.Denna innebär bl a att universitet och högskolor med fastaforskningsresurser erhåller rätt att utfärda magisterexamen.För övriga högskolor gäller att deras kompetens och kvalitetskall prövas i särskild ordning innan sådan rätt erhålls inomvisst ämnesområde.Vissa högskolor utan fasta forskningsresurser har idaggoda förutsättningar att genomföra längre utbildningarinom vissa ämnesområden genom att tillgång tillforskarutbildade personer och forskningsmiljö finns i derasnärhet. Ett exempel är högskolan i /därutbildning inom fastighetsekonomi/fastighetsförvaltning nuges som en fördjupning inom ekonomilinjen (80--140)poäng). Detta görs i nära samverkan med Statens institutför byggnadsforskning, som har god forskarkompetensinom området. Institutet är liksom för fastighetsdata sedan mitten av 70-taletlokaliserat till . De tre myndigheterna och högskolansutbildning inom fastighetsområdet gör tillsammans attGävle på detta område har en för unik bredd ochkompetens.Det är viktigt att de mindre och medelstora högskolornai framtiden får konkurrera med övriga högskolor ochuniversitet på lika villkor. Kraven för att få utfärdamagisterexamen ska inte vara större för enmindre/medelstor högskola än för övriga högskolor, ochtillgången på forskningsresurser i högskolans omgivningskall beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de mindre och medelstora högskolorna måste fåkonkurrera med de övriga högskolorna och universiteten påsamma villkor,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt möjligheterna för de mindre och medelstorahögskolorna att få utfärda magisterexamen noga undersöks.
mot · GG02Ub19 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:1 Universitet och högskolor -- frihet för kvalitet De resonemang som chefen förutbildningsdepartementet anför angående förbättradsituation för forskare och forskarstuderande är välmotiverade. Om målet att fördubbla antaletdoktorsexamina skall nås måste det finnasbättre incitament att ägna sig åt forskarstudier och bättremöjligheter att behålla disputerade forskare vid universitetoch högskolor.Det anförs i propositionen att det bör övervägas omlektorer vid högskolan skall kunna provanställas för en tidav . Motiven härför är att man med detta vill geuniversitet och högskolor ökad flexibilitet vidtjänstetillsättning och underlätta rekrytering. Efter entreårsperiod kan innehavaren ges tillsvidareförordnandeutan att tjänsten ledigförklaras på nytt.Jag delar i denna del inte de motiv som anförs ipropositionen. Enligt min uppfattning bidrar inte sådanaprovanställningar till den stabilitet som högskolanstjänstesystem behöver. Få yrkesgrupper prövas så mångagånger som lärare vid högskolan. System med treårigaprovanställningar torde vara ovanliga på arbetsmarknaden.Den föreslagna skrivningen innebär svårigheter attrekrytera personal till lektorstjänst. Inom vissautbildningsområden där det är viktigt att rekrytera personermed arbetslivserfarenhet kan förslaget direkt motverka sinasyften. Det torde vara i det närmaste omöjligt att få tillstånd en tjänstledighet . Många kommer i densituationen att välja att stanna kvar på en tillsvidaretjänst dåosäkerheten om den framtida anställningen blir alltför stor.Förslaget om treårig provanställning låter sig inte göras medmindre än att man reglerar villkoren för tjänstledighet,vilket torde vara svårt inom de flesta avtalsområden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om treåriga provanställningar.
mot · GG02Ub20 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:1 Universitet och högskolor -- frihet för kvalitet Att bredda rekryteringsunderlaget för antagning tillhögskolestudier är och har varit ledande förutbildningspolitiken. Det är inte minst viktigt för attmotverka en social snedrekrytering.I flera utredningar har det framhållits vikten av attbredda rekryteringsbasen till högskolan. Att låta alla somhar behörighetsgivande utbildning från folkhögskolanockså använda studieomdömet som urvalsgrund kanbidraga till en sådan breddning.Folkhögskolorna är en viktig del inomvuxenutbildningen, vilket även konstateras i prop.1990/91:2 om folkbildning. I bilaga 9 till budgetproposition1992 (prop. 1991/92:100) konstateras att: ''Avregleringensyftar också till att olika utbildningsformer -- exempelvisgymnasieskola, vuxenutbildning och studieförbund -- skallkunna verka på lika villkor.'' Folkhögskolan är en del avvuxenutbildningen och uttrycket lika villkor måste ävengälla antagningen av studerande från folkhögskola tilluniversitet och högskolor.I nuvarande regler för tillträde till högskolan jämställsfolkhögskolestudier med gymnasiestudier ochstudieomdömet jämställs med betyg. Folkhögskolorna gesäven rätt att ge såväl allmän som särskild behörighet.I prop. 1992/93:1 Frihet för kvalitet sägs att den somfullföljt nationellt program i gymnasieskolan eller harmotsvarande kunskaper kommer att få allmän behörighet.Här anges vidare i texten bl.a. folkhögskola som exempelpå motsvarande utbildning där allmän behörighet förhögskolestudier kan förvärvas, s. 45 6:2.Vad gäller urval anför Chefen förutbildningsdepartementet ''Vid urval får endast ett ellerflera av urvalsgrunderna betyg, högskoleprov, annat särskiltprov tidigare utbildning samt arbetslivserfarenhet kunnaanvändas''. Studieomdömet exkluderas därigenom somurvalsgrund. Vi vill ge regeringen till känna att till de olikaurvalsgrunder som står uppräknat skall även tillförasfolkhögskolans studieomdöme. Detta som en konsekvensav att folkhögskolan hör till gruppen motsvarandeutbildningar som kan ge allmän behörighet förhögskoleutbildning. Vi vill även anföra att den särskildabehörighet som folkhögskolan kunnat ge inom vissaämnesområden inkluderas i begreppet motsvarandeutbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkhögskolans studieomdömesåsom en urvalsgrund för studier vid universitet ochhögskola.
mot · GG02Ub25 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:1 Universitet och högskolor -- frihet för kvalitet bedrivs ett stort pedagogiskt utvecklingsarbeteinom högskolan. Exempel på detta är Hälsouniversitetet iLinköping eller det s.k. kvalitetsprojektet vid . Påmånga orter har högskolan tagit fram ett pedagogisktprogram antingen som ett allmänt utvecklingsprogram ellersom ett särskilt dokument för högskolans pedagogiskakompetensutveckling.Tyvärr är det än ett faktum att de pedagogiska meriternaväger mindre än forskningsmeriter vid tjänstetillsättningoch lönesättning. De pedagogiska frågorna väger intetillräckligt tungt i högskolans arbete. Utvecklingen inomhögskolorna gör dock att allt större pedagogiska krav måsteställas. En god pedagogisk kvalitet i undervisningen innebäratt studenterna tillgodogör sig undervisningen snabbare ochlättare. Risken för studieavbrott och studieförseningarminskar. Pedagogisk utveckling är ett bra sätt att förbättraresursanvändningen inom högskolan.I det betänkande som högskoleutredningen lämnade,SOU 1992:1 Frihet, Ansvar, Kompetens, finns diskussioneroch förslag om pedagogisk utveckling som tyvärr ej getts detutrymme i propositionen som de väl förtjänar.När man talar om kvalitet och kvalitetsförbättringarinom högskolan anser jag att man ska ställa kraven ochmålen högt. En målsättning bör vara att alla lärare ihögskolan får pedagogisk utbildning och att sådan blir ettbehörighetskrav för lärartjänst inom högskolan.Pedagogisk utbildning bör ingå inom ramen förforskarutbildning. De som undervisar vid högskoloroch universitet utan pedagogisk utbildning bör erbjudaskompletteringsutbildning.Långsiktigt bör ambitionen vara att forskning i principingår i alla lärartjänster och för alla kategorier av lärare ihögskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pedagogisk utbildning såsombehörighetskrav för lärartjänst inom högskolan.
mot · GG02Ub26 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:1 Universitet och högskolor -- frihet för kvalitet TerminsavgifterDet är viktigt att kan behålla sin ställning somavancerad industrination och välfärdsstat. För detta krävsen målmedveten och kraftfull satsning på högre utbildningoch forskning. Vi lever i en värld där den allmännakunskapsnivån hos befolkningen är avgörande förutvecklingskraften inom landet och konkurrenskrafteninternationellt.I proposition 1992/93:1 ''Universitet och högskolor --frihet för kvalitet'' föreslår regeringen viktiga förändringarför att möta framtida utmaningar. Genom att slå vakt omfrihet och kvalitet skapas bra och nödvändigaförutsättningar för högskolor och universitet att bedrivahögre utbildning som står sig i en internationell konkurrens.För liberalerna är det viktigt att ge mångamänniskor möjlighet till högre studier. Det är därför mycketpositivt att regeringen ökat antalet platser på högskolor ochuniversitet. vet vi att det fortfarande finns ensocial snedrekrytering till högskolorna. Det är ungefär sjugånger vanligare att barn till högre tjänstemän börjarstudera i högskolan än att barn till arbetare utanfackutbildning påbörjar en högskoleutbildning. För att inteytterligare försämra den sociala rekryteringen är det viktigtatt den högre utbildningen fortsätter vara tillgänglig för alla,dvs. avgiftsfri.Det finns ett visst motstånd för människorsom bor långt från en högskola eller ett universitet att sökasig till högre utbildning på grund av extra kostnader för t.ex.flytt och resor. Detta motstånd bör ej ytterligare skärpas,vilket skulle kunna bli fallet om högskola och universitetfick möjlighet att ta ut avgifter för högre studier.I proposition 1992/93:1 ''Frihet för kvalitet'' sägs:''Friheten är . Varje reglering kräver sin egenmotivering. Det som inte uttryckligen är reglerat ärföljaktligen varje universitet och högskola fritt att inrättaoch organisera efter eget beslut.'' är det viktigt attdet skapas klara och entydiga regler.Högre utbildning som finansieras med statliga medel äridag i princip kostnadsfri för den enskilde studenten, dvs.studenten betalar inte någon avgift för de egentligastudierna. Detta är mycket viktigt att värna om.Högskolestudier är dock inte helt avgiftsfria för allastuderande, då vi har ett kårobligatorium som innebär attflertalet studenter måste tillhöra en studentkår och betalakåravgift. liberalerna anser dock att en sådantvångsanslutning inte stämmer med ett liberalt synsätt ochdärför måste avskaffas.För att inte skapa någon oklarhet kring vad som gällerangående avgifter för högre studier anser jag att det börklargöras att universitet och högskolor som får fullastatsbidrag för driften av verksamheten inte skall ha rätt attta ut avgifter från studenterna för de egentliga studierna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att universitet och högskolor,som får fulla statsbidrag för driften av verksamheten, inteskall ha rätt att ta ut avgifter från studenterna för deegentliga studierna.