ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02U240 · 1992-01-27 00:00:00 — Situationen för befolkningen i blir alltmerouthärdlig på grund av såväl den irakiska regimens politiksom tillämpningen av de FN-sanktioner vilka också vårtland medverkar i.Det finns en rad rapporter om en kraftigt ökadbarnadödlighet och undernäring. På grund av brist påmedicin och teknisk utrustning ökar dödligheten isjukdomar som diabetes, infektioner och diarréer. Insulinoch antibiotika finns i mycket liten utsträckning. I brist påmat slaktas djurbesättningar som skulle bidra till framtidalivsmedelsförsörjning. Sönderbombade avloppssystem ochvattenverk leder till att epidemier sprids.Den irakiska civilbefolkningen -- särskilt barnen --drabbas orimligt hårt av FN-sanktionerna. Risken är attdenna politik snarare stärker regimistället för att försvaga den. Den irakiska civilbefolkningenhar små möjligheter att påverka regimens politik.Det är utomordentligt angeläget att vårt land ökar dehumanitära insatserna. Dessa insatser måste i första handkomma barnen i till godo.Samtidigt har stora resurser låsta utomlands menkan inte använda dem på grund av sanktionerna.Alla utvägar måste prövas för att undgå att irakiskamyndigheter själva ska kontrollera leveranser av mat ochmedicin. Det är emellertid inte möjligt att genomhumanitära aktioner lösa problemen för ett land med 18miljoner invånare.Det bör övervägas att -- för att undvika en fullständigkatastrof -- ge tillstånd att exportera olja och förinkomsterna dels betala av på sitt krigsskadestånd och delsköpa medicin och baslivsmedel. För att ha en acceptabelgaranti för att hjälpen får en humanitär inriktning skulle enav och FN godtagbar övervakning ordnas.I första hand bör prövas om UNICEFkan fylla en sådan funktion. Om detta misslyckas bör densvenska regeringen på diplomatisk väg söka finna andrakanaler, t.ex. genom länder som inte stött någon sida ikriget mellan och den av FN sanktionerade alliansenoch som har båda parters förtroende. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade humanitärakatastrofinsatser till civilbefolkningen i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att till skydd avcivilbefolkningen lätta på eller förändra sanktionerna motIrak.
mot · GF02U302 · 1992-01-27 00:00:00 — Anslag till fredsrörelsen m.m. FredsrörelseanslagEn bred och stark fredsopinion spelar en viktig roll föratt åstadkomma framgång i det internationellanedrustnings- arbetet. Ett folkligt stöd för freds- ochnedrustningsarbete har varit en förutsättning för svenskanedrustningsinsatser.En nästan total förändring i de internationellarelationerna -- , öststaternasdemokratisering, upplösning,-- innebär också en heltannorlunda situation för fredsrörelserna. Orosmoln finnssjälvfallet fortfarande. I pågår en svår konfliktoch sådana kan också uppstå bland de nya republikerna idet . Mycket tyder dock på att envärldsomfattande avspänning står för dörren.Fredsrörelseverksamheten får aldrig bli ettsjälvändamål. Målet är global fred och nedrustade nationer.Dit är steget ännu långt men den avspänning vi nu bevittnarbör beaktas när statsanslaget skall fastställas inom området''nedrustning och säkerhetspolitik''.Regeringen gör en annorlunda bedömning av behovet avmedel för området ''Nedrustning och säkerhetspolitik''.Visserligen sker en lovvärd prutning av delanslaget med2 miljoner kr men regeringsförslaget innebär en ökning avtotalanslaget . Detta synes märkligt i en tidav begynnande internationell avspänning och då behovet avbesparingar i statsbudgeten är stort.För /93 föreslår regeringen följande:F1Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiskaområdet5 529 000F2ESK-konferensen10 000 000F3Information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvanden m.m.23 982 000F4Bidrag till ()21 310 000F5Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning ochnedrustning15 840 000F6Utrikespolitiska institutet10 028 000Summa86 689 000Nedskärning av förslagsanslagetFör /93 föreslås genom denna motion attdet totala förslagsanslaget --6 ''Nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska frågor'' fastställs till . Dettainnebär en nedskärning i förhållande tillregeringens förslag i budgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Utredningar inom det nedrustnings-och säkerhetspolitiska området för /93anvisar ,2. att till Konferensen om säkerhet ochsamarbete i (ESK) för /93 anvisar ,3. att till Information, studier och forskning omfreds- och nedrustningssträvanden m.m. för budgetåret1992/93 anvisar ,4. att till Bidrag till () för /93anvisar ,5. att till Forskningsverksamhet förrustningsbegränsning och nedrustning för budgetåret1992/93 anvisar ,6. att till () /93 anvisar .
mot · GF02U303 · 1992-01-27 00:00:00 — Gemensam nordisk utlandsrepresentation i vissa nya stater De senaste årens omvälvande förändringar i sambandmed det förutvarande harmedfört förändringar i de utrikes- och säkerhetspolitiskauppfattningarna i . I nordiskt samarbete har införtsen ökad samverkan i utrikesfrågor, och i försnumera en öppen debatt i utrikes- och säkerhetspolitik.Den ökande internationaliseringen förutsätter vidare ettkontaktutbyte som inte funnits tidigare.Nordisk samverkan i utlandet har i olika sammanhangtidigare tilldragit sig rådets uppmärksamhet. Dels anses detvärdefullt att uppträder utåt som en enhet, dels harman önskat utnyttja de möjligheter till rationaliseringar ochbesparingar som en samverkan innebär.En rad nya stater har tillkommit, i vilka denordiska länderna avser att upprätta diplomatiskrepresentation. Bl.a. av kostnadsskäl är det lämpligt ochönskvärt att de nordiska länderna prövar möjligheterna förett samgående i fråga om sin utlandsrepresentation i dessaländer.Ett sådant samgående skulle innebära stora ekonomiskafördelar och bättre förutsättningar för täta förbindelser medländerna i fråga. En gemensam utlandsrepresentationskulle också i omvärlden understryka den nordiskasamhörigheten och den gemensamma identiteten.Redan nu har ett omfattande diplomatisktsamarbete som tagit sig uttryck i informationsutbyte,gemensamma tekniska lösningar m.m. Men man kan tänkasig lösningar, som går steget längre. Det väsentliga är attsöka nå fram till reella enheter utan att effektivitetenåsidosätts.En sådan möjlighet vore exempelvis att koordinera dennordiska representationen enligt enarbetsfördelningsprincip, så att, inom en ländergrupp,nordiska ambassadörer sänds till olika huvudstäder med detövriga representerat på lägre tjänstemannanivå,medan själva sändebudsfunktionen sköts genomsidoackrediteringar.Ett dylikt förfaringssätt kunde tillämpas i exempelvis def.d. och de f.d. jugoslaviska delstaterna.Det skulle också kunna utgöra alternativ till den indragningav ambassader som ifrågasatts i exempelvis tredje världen,där inom biståndsarbetet en nära nordisk samverkanfungerar mellan ambassaderna. Därmed skulle globaliteteni nordisk diplomatisk representation lättare kunnabibehållas.Enligt vår mening bör de nordiska länderna, i det nyautrikespolitiska läge som uppstått, överväga lösningar föratt ytterligare samordna sin utlandsrepresentation. En pådetta sätt manifesterad, gemensam utlandsprofil skullegagna den nordiska enhetstanken och ge eftertryck åt detnordiska agerandet i internationella sammanhang. Ensamordnad utlandsrepresentation skulle också, i rådandebesparingstider, möjliggöra nordisk diplomatisk närvaro iområden, där en sådan annars inte blir möjlig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att pröva frågan om gemensamnordisk utlandsrepresentation i vissa stater.
mot · GF02U304 · 1992-01-27 00:00:00 — Forskning om internationell konfliktlösning En livaktig och mångfacetterad vetenskaplig verksamhetinom det utrikes- och fredspolitiska området är av stor viktför det internationella arbetet för fred och nedrustning ochför möjligheter att fullfölja sina banbrytandeinsatser på detta område.Vid universitet har ochkonfliktforskning skapat en internationelltuppmärksammad databas över pågående internationellakonflikter. Databasen täcker alla väpnade konflikter.Ursprunget till projektet var ett anslag från RiksbankensJubileumsfond. Detta användes för att utveckla metodergrundade på internationell konfliktforskning. En rikhaltiginformationsbas har skapats. Insatsen har avsattavsevärda resultat . kapitel om konflikter ochkonfliktlösning i SIPRI:s internationellt spridda årsbok.Sedan 1988 har detta arbete bedrivits med hjälp avtillfälliga anslag från . Syftet har varitatt bygga upp en svensk kompetens inom fältet. Anslagetanvänds för att möjliggöra en av institutionen själv utgivenpublikation. Denna innehåller information också om ''små''väpnade konflikter, konflikter som potentiellt kan blimycket allvarliga och som alltid innebär mycket svåramänskliga lidanden, förstörelse av oersättliga kulturvärdenoch ekonomisk katastrof för landet. Vi ser tydliga exempelpå detta i t.ex. , , ochKambodja.Denna skrift har blivit institutionens mestspridda utgåva. Den citeras flitigt i press, i ochinternationellt, och refereras också av internationellabeslutsfattare. Uppsatser och doktorsavhandlingaranvänder detta material, liksom universitetsundervisning iSverige och utomlands.Genom detta arbete har institutionen också kommit attengageras i internationellt medlingsarbete, senast genomden konferens som hölls mellan kambodjaner från olikasidor, . anordnade institutionen,med anledning av Nobelprisens 90-årsjubileum, ettinternationellt symposium om möjligheten att förutseframtida konflikter. Deltagare kom bl.a. från , Internationella Röda Korset, kväkarna ochforskarvärlden.Arbete bedrivs nu med konflikter. Under vårenkommer med de större konflikterna underåret. publiceras institutionens egen årsskrift.Detta arbete är möjligt med hjälp av medel som utlovatsmen ännu ej utbetalats av i enlighetmed utskottets beslut (1990/91:UU18, s. 21). Dessamedel förbrukas under innevarande budgetår. Det är därförviktigt att en mer långsiktig form skapas för att säkerställadenna forskningsverksamhet. Med hjälp av tvåforskningstjänster och en tjänst för administration ochinformation ges en tillräcklig grund för arbetet. Därtillkrävs medel för prenumerationer och vissa resor. Totaltskulle ett anslag om . göra det möjligt att vidmakthålla ochvidareutveckla detta projekt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vid Uppsalauniversitet från och med /93 bör ges ettregelbundet anslag från på entillräcklig nivå för att kunna upprätthålla internationellt högkvalitet på forskning om konflikter och konfliktlösning.
mot · GF02U305 · 1992-01-27 00:00:00 — I (3:dje huvudtiteln) del 2,finner man att 250 miljoner kronoranslås för /93. Eftersom verksamheten ärförlegad, ineffektiv och följs med cocktailbetonat intresseföreslår vi möjligt nedläggning av samtliga delarutom de som kan ha betydelse för EG-samarbete o.d.Enligt vår uppskattning betyder detta att utavanslaget kan tas bort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskat anslag till från 250 till 50 milj.kr. för /93.
mot · GF02U307 · 1992-01-27 00:00:00 — Många svenskar befinner sig av många anledningar påolika platser i världen, de är i sin dagliga gärning viktigaambassadörer för vårt land.Genom den tilltagande internationaliseringen kommeralltfler människor att vistas utomlands under långa tider.Varje människas identitet bygger på språket. Därför ärdet viktigt för svenskar i utlandet att behålla kontinuerligkontakt med svenska språket och kulturen. En människasom förstår sin egen språkliga identitet har lättare attacceptera en främmande kultur och att bli accepterad avden.För de som haft sitt arbete utomlands under en längretid kan återanpassningen till det svenska samhället mångagånger innebära problem.Det är därför angeläget att underlätta för dessa svenskaratt hålla sig underrättade om vad som händer i hemlandet.Ett sätt är att kunna läsa svenska dagstidningar, vilket förmånga innebär stora kostnader på grund av det högaportot.Det är angeläget att uppmärksamma utlandssvenskarsbehov av täta kontakter med hemlandet. Någon form avstöd bör införas. Det bör undersökas om Svenska instituteti sin verksamhet kan ges möjligheter att stödjautlandssvenskars möjlighet att läsa svenska dagstidningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlandssvenskars möjligheter attläsa svenska dagstidningar.
mot · GF02U308 · 1992-01-27 00:00:00 — Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m. I regeringens proposition 1991/92:100, bilaga 4, föreslåsatt anslagen till information, studier och forskning om freds-och nedrustningssträvanden m.m. ska minskas med 2miljoner kronor. utgick 26 miljoner till dessaändamål. Regeringens förslag innebär alltså enanslagsminskning med nära 8%.Den motivering som anges är obegriplig.Utrikesministern skriver: ''De senaste årens utveckling iEuropa och har förändrat förutsättningarnaför säkerhets- och nedrustningspolitiken. Utvecklingen geranledning till nya överväganden också vad avserfredsbefrämjande insatser.'' På vilket sätt utvecklingen i våromvärld gör det självklart att minska satsningarna påinformation och studier om fred och nedrustning förklarasinte.De slutsatser som dras vad gäller det militära försvaret,att anslagen måste öka, förefaller vara svårförenliga medslutsatsen att debatt, forskning och information frånfolkrörelser och fredsorganisationer är likaangeläget.En kunnig allmänhet och en fri debatt är avgörande föratt det ska bli bra beslut om den svenska säkerhets-, freds-och nedrustningspolitiken. En sådan fri debatt är i sin turhelt avhängig av att alla parter ges ekonomiska möjligheteratt bedriva forskning, studier och opinionsbildning. Det ärdetta som motiverat anslaget till information och somrimligen också borde fortsätta att motivera det.Vänsterpartiet anser att anslagen ska ökas tillinformation, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvanden m.m., inte minskas. Målet ska varaatt minst en promille av försvarsbudgeten ska gå till sådantarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att anslaget Information, studieroch forskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m.,, för /93 och iframtiden fastställs till 1 av den årligaförsvarsbudgeten,2. att till Information, studier och forskning omfreds- och nedrustningssträvanden m.m. för budgetåret1992/93 anslår . utöver vad regeringenföreslagit eller således totalt .
mot · GF02U309 · 1992-01-27 00:00:00 — I regeringens budgetproposition finns inomutrikesdepartementet ett anslag för information, studieroch forskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m.(F3-anslaget).Anslaget har en lång bakgrundshistoria men har under80-talet kommit att förändras på två sätt. Efter entrepartimotion (c, fp och s) skedde dels en kraftig höjningav anslaget med början 1987/88. har riksdagenuttalat sig för en målsättning för nivån motsvarande enpromille av försvarsanslaget. Detta har skett 1990 och 1991.Dels har en koncentration skett på folkrörelsebaseradverksamhet.Det statsfinansiella läget är så ansträngt att det finns skälatt motvilligt acceptera den föreslagna nedskärningen avanslaget /93 med 2 miljoner. Det finns däremot ingaskäl att ompröva ett principiellt stöd för enpromillemålet.Detta principiella stöd bör än en gång markera.Det bör klart och tydligt framgå att målsättningen liggerkvar trots att målet skjuts längre in . Måletkommer tyvärr att bli mer avlägset eftersomförsvarsanslaget med all sannolikhet kommer att öka utöverinflationsuppräkning.I UD:s budgetbilaga anges i texten att grundbidragen gårtill enskilda organisationer som bedriverinformationsverksamhet och opinionsbildning ''iutrikespolitiska frågor''. Däremot anges att projektbidragges för information, studier och forskning om ''freds- ochnedrustningssträvanden''. Den inriktning som anges ianslagets rubrik bör omfatta såväl grund- somprojektbidragen.När en nedskärning av F3-anslaget sker är det av ytterstavikt att ge organisationerna en chans att utnyttja bidragenså effektivt som möjligt. Det sker bäst genom att stärka ochvärdesäkra grundbidragen, vilket inte skett underinnevarande år, då bidragen frusits på 1990/nivå.Grundbidragen bör därför uppräknas inomramen för det föreslagna F3-anslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslaget till information, studieroch forskning om freds- och nedrustningssträvanden.
mot · GF02U310 · 1992-01-27 00:00:00 — En permanent radiostation för svensk-baltiska radiosändningar De baltiska staterna har framför sig en lång ochmödosam väg att vandra -- en väg kantad av storauppoffringar.Sverige har ett alldeles speciellt ansvar för att stödja ochhjälpa de baltiska folken i deras kamp för demokrati ochutveckling.Att av isolering i en misslyckadplanekonomisk diktatur omdana hela samhällen motdemokrati och marknadsekonomi är en oerhörd utmaningsom också kommer att ställa omvärldens solidaritet på storaprov. Med vår närhet och historiska anknytning tillBaltikum gäller det mer än andra länder.Det informationsflöde och kulturutbyte som gåttförlorat under alla dessa fria år måste nu åter byggas uppgenom samarbete och ökade kontakter med omvärlden.Med personliga kontakter på alla plan har vi möjlighet attgöra en viktig insats. Men även på annat sätt. En sådanmöjlighet ger radiomediet.Sverige disponerar genom internationellaöverenskommelser sex olika MV-frekvenser som på grundav FM-nätets utbyggnad inte längre utnyttjas och som vi vidnästa internationella överenskommelse därför riskerar attgå miste om.Idag sänder riksradion genom Radio i mindreomfattning program över på de baltiska språken.Med en ny särskild radiostation för sändningar till såvälde baltiska staterna som över skulle möjligheten tillökade framtida kontakter mellan länderna ytterligareförstärkas.En sådan radiostation skulle ge möjlighet till merkontinuerliga sändningar på både de baltiska språken ochpå svenska och därmed kunna spela en betydelsefull roll ikultur- och informationsutbytet. Stationen kan också bli tillstor nytta för sjöfarande i -- främst fritidsbåtar --framför allt för väderinformation.Med utgångspunkt från de tekniska och formellaförutsättningarna bör en ny för sändningar pånågon av de lediga MV-frekvenserna upprättas medplacering på . Genom denna placering kan en godtäckning av större delen av uppnås under såväldag- som . Den MV-sändare i somutlandsprogrammet nu nyttjar kan inte erbjuda dennatäckning. Den är också kraftigt ianspråktagen för RadioSwedens övriga verksamhet.Organisatoriskt skulle sändningarna delvis kunna skeenligt närradioprincipen, dvs. från en sändare somupprättas av och som på vissa villkor upplåtes attdisponeras av folkrörelser och organisationer. I detta fallbåde baltiska och svenska tillsammans.I det arbete som kommer att inledas för att iSverige åstadkomma friare etableringsregler påeterområdet är det viktigt att möjligheterna att etablera ensvensk-baltisk på belyses. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprättande av en permanentsvensk-baltisk mellanvågsradiostation på .
mot · GF02U311 · 1992-01-27 00:00:00 — Forskning om konflikter och fredlig konfliktlösning Världen över ökar de nationella och de etniskamotsättningarna. har sett hurgamla konflikter åter aktualiseras: i de forna Sovjetunionenoch . Även i andra delar av finns gamlaolösta motsättningar med terrordåd som främsta metod:Nordirland och . Dessa mönster ses också i andradelar av världen: håller helt på att splittras iklanfejder. har flera svåra nationalitetskonflikter.Det gör det allt mer angeläget med en forskning som följerutvecklingen och inriktar sig på lösning av dessa konflikter.Sådana konflikter kan ibland bara lösas genom nyastatsbildningar men också andra former måsta vara möjliga,t.ex. inom ramen för regionalt mellanstatligt samarbete.Det är av ökande vikt att dessa frågor ges mer utrymme,inte minst inom svenska universitet och högskolor. har ochkonfliktforskning en värdefull och erkänd databank överpågående konflikter. Databasen täcker väpnade konflikterav alla slag där stater är inblandade. Av detta framgår att denationella konflikterna är en ökande och allt större del avvärldens konflikter.Projektet har särskilt uppmärksammat lösning avetniska motsättningar. Dess data har kommit tillanvändning bl.a. som ett kapitel i SIPRIS:s internationelltuppmärksammade årsbok. Institutionens egen skrift är oftaåtergiven i svensk press och världpress. Resultaten harockså använts av t.ex. förre amerikanske presidentenCarter i hans pågående arbete för lösning av konflikter. Deanvänds också inom forskning och undervisning. I några fallhar det också hänt att institutionens forskare blivit direktinblandade i konfliktlösningsprocesser bl.a. i Papua NyaGuinea, Kambodia, och ett nära samarbetefinns med FN-sekretariatet.Institutionens arbete har uteslutandebedrivits med hjälp av anslag från utrikesdepartementet.Arbetet under det pågående budgetåret har varit möjligtmed hjälp av medel som utlovats av ienlighet med utskottets beslut (1990/91:UU18, sid.21). Dessa medel förbrukas . Det är därförviktigt att en mer varaktig lösning åstadkoms för att säkradenna forskning.Institutionen uppskattar att ett årligt anslag om 850.000kr. skulle göra det möjligt att fortsätta en verksamhet avinternationellt hög klass. Detta skulle t.ex. kunna ske inomramen för anslaget för utredningar eller andraforskningsinriktade anslag under utrikesdepartementetshuvudtitel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den återkommermed förslag om konfliktforskning i enlighet med vad imotionen anförts.