ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub487 · 1992-01-27 00:00:00 — En rättvis fördelning av resurser mellan landetsuniversitet och högskolor har givetvis stor betydelse förutvecklingen inom de olika regionerna av vårt land. För attfå en relevant jämförelse i detta avseende är det väsentligtatt jämföra resursfördelningen . Idenna motion görs en särskild granskning avfakultetsanslagen. Intresset har koncentrerats till de femstora fakulteterna, d.v.s. humanistisk,samhällsvetenskaplig, medicinsk, matematisk-naturvetenskaplig samt teknisk fakultet.Resursfördelningen till jämförs med situationen påföljande universitetsorter:StockholmStockholms universitet, , KTH samt HLS (högskolan förlärarutbildning i )UppsalaUppsala universitetGöteborgGöteborgs universitet och CTHGranskningen av anslagsutvecklingen på dessa fyrauniversitetsorter avser budgetåren 1978/79 samt 1992/93,d.v.s. förslagen i budgetpropositionen 1992.Av till motionen fogad bilaga 1 framgår den faktiskautvecklingen för de enskilda fakultetsanslagen samt därtillden procentuella förändringen under den granskadeperioden.Granskningen ger vid handen att ianslagshänseende uppvisar en mindre positiv utveckling.För samtliga granskade fakulteter vid kannoteras en anslagsutveckling, som understiger vad somgäller för landet i övrigt. För tre fakulteter intar sistaplatsen bland de etablerade universitetsorterna. Dessafakulteter är den samhällsvetenskapliga, den medicinskasamt den matematisk-naturvetenskapliga.Av anslagstekniska skäl kan naturligtvis en jämförelseför varje enskild fakultet te sig något vansklig att göra. Deeventuella differenser som finns bör dock jämnas ut vid ensamlad bedömning av de fem fakulteterna, varför en sådanbedömning gjorts i det följande.Den sammanlagda utvecklingen för de fem berördafakultetsanslagen över de budgetår som ovan nämntsframgår av till motionen fogad bilaga 2. Vidare lämnas enredovisning för hela riket av de totala anslagen för dessafakulteter. Om vi ser till de olika universitetsorternasprocentuella andel av de anvisade anslagen för hela riket,uppvisar för hela perioden en smärre uppgång.Uppsala tappar , ochLund . Andelen för minskarsuccessivt . Dessa innebär ca. 100miljoner kronor av de samlade anslagen, vilket motsvararen uppräkning av de till /93föreslagna anslagen med mer än 15 %.Vi finner det mot ovan redovisade faktabakgrundväsentligt att denna ojämna fördelning av anslagen mellande fyra stora universitetsorterna beaktas vid den framtidaresursfördelningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslagsutvecklingen vid Lundsuniversitet.
mot · GF02Ub488 · 1992-01-27 00:00:00 — Lokalisering av påbyggnadslinjen i socialt arbete, 40 poäng, till UHÄ erhöll genom regeringsbeslut den 16 mars 1989uppdraget att redovisa ett förslag till hur grundläggandeutbildning i psykoterapi för socionomer kan anordnas.Uppdraget redovisades . att påbyggnadskursen i socialt arbete om 40 poängmed inriktningen på psykosocialt arbete kan vara en lämpliggrund för vidare studier i psykoterapi. Som en följd häravföreslog UHÄ bl.a. att den nuvarande påbyggnadslinjenfortbildning i socialt behandlingsarbete om 30 poäng, somanordnas vid i , läggs ner ochersätts av påbyggnadslinjen i socialt arbete, 40 poäng.Finansieringen av den nya linjen skulle ske inom ramen förde resurser som disponeras för 30-poängsutbildningen.Departementschefen finner enligt budgetpropositionen(bil. 9, sid. 111) UHÄ:s förslag väl avvägt. Trots dettaföreslås att påbyggnadsutbildningen för socionomer i Lundanordnas inom ramen för fristående kurser från och med1992/93. Medel för finansiering av utbildningen har därförberäknats under anslaget D 13.Vi finner det synnerligen olyckligt att anordnapåbyggnadsutbildningen i inom ramen för friståendekurser. Påbyggnadslinjen i socialt arbete om 40 poäng ärinrättad vid landets övriga socionomutbildningsorter mendess framtid är ännu ej bestämd. Även om linjebegreppetformellt kommer att försvinna, bör någon form av centralaanvisningar, nationella minimikrav eller liknande finnasäven för en framtida påbyggnadsutbildning. Detta tordevara erforderligt om en 40-poängsutbildning skall utgöra enoomtvistad grund för vidare studier i psykoterapi.Frågan om legitimering av socialarbetare utreds förnärvarande. Påbyggnadslinjen i socialt arbete är enyrkesfortbildning och kan därför sägas vara motiverad förlegitimering . Även detta talar för attutbildningen i anordnas i form av en påbyggnadslinjeså att den med en självklarhet kan jämställas medutbildningen på övriga orter.Mot ovanstående bakgrund föreslår vi attpåbyggnadslinjen i socialt arbete, 40 poäng, inrättas viduniversitetet i /93 och att linjenfinansieras genom en nedläggning av påbyggnadslinjenfortbildning i socialt behandlingsarbete, 30 poäng. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att påbyggnadslinjen i socialtarbete, 40 poäng, inrättas vid i fr.o.m.1992/93 och att linjen finansieras genom en nedläggning avpåbyggnadslinjen fortbildning i socialt behandlingsarbete,30 poäng.
mot · GF02Ub492 · 1992-01-27 00:00:00 — Stamning debuterar ofta i 3--5 årsåldern. av allabarn stammar i en eller annan form.Orsken är inte känd. I de allra flesta fall, , skerspontanläkning. Av den vuxna befolkningen beräknas stamma.Över 5 000 personer drabbas av afasi. Denvanligaste orsaken till afasi är cerebral insult, dvs blodproppi hjärnan eller hjärnblödning. Man kan även drabbas avafasi efter en olycka.Dysfasi är en specifik hämning i språkutvecklingen, enspråkstörning hos barn. Lindrig dysfasi upptäcks ofta först iskolåldern. I beräknar man att det finns 1 000 barnmed dysfasi.För barn med medfödda eller förvärvade tal- ochspråkskador gäller att prognosen vid rätt behandlinggenomgående är mycket god. Uppväxtåren är ett dynamisktutvecklingsskede och just beträffande tal- och språkskadorhar det visat sig att insatta behandlings- ochhabiliterade omsorgsåtgärder på ett avgörande sättförbättrar barns framtida möjligheter.Förutom neurologer och foniater är logopeder genomsin utbildning legitimerade att diagnostisera och behandlamänniskor med röst-, språk- och talskador (RST-skador). Iregel är det logopeden som arbetar på det terapeutiskafältet.Logopeder utbildas vid ,Lunds och . Utbildningstiden ärfyraårig och ligger på 160 poäng. Ca 40 logopederutexamineras varje år.I sin redovisning ''Klinisk talvård'' kom socialstyrelsenfram till att det krävs 7--8 logopeder per 100 000 invånare.År 1990 kom endast och i närheten avdet uppsatta målet. Genomsnittet över landet ligger ungefärkring hälften av det behov redovisat.En ökning av antalet logopeder behövs för att mötabehovet av tjänster i primärvården och det är också viktigtatt tjänsterna sprids över landet. Dessutom börvidareutbildning för lärare som undervisar elever med RST-skador förbättras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av utbildningen avlogopeder och behovet av bättre vidareutbildning.
mot · GF02Ub493 · 1992-01-27 00:00:00 — Utbildning av förskollärare i I har fram till nu skett enambitiös utbyggnad av barnomsorgen. Målet har varit attvid utgången av 1991 erbjuda alla som önskar en plats inombarnomsorgen. är man nästan vid detta mål.Helsingborg är en expanderande kommun med en högförvärvsfrekvens och en stor andel barn i befolkningen.Planerna för att uppfylla målet om full behovstäckning harunder senare år ständigt fått korrigeras på grund av en ökadinflyttning till kommunen och den ökandeförvärvsfrekvensen bland småbarnsföräldrar. Dettaförhållande gör också att barnomsorgsutbyggnaden måstefortsätta även när full behovstäckning uppnåtts. Även blandövriga kommuner i den nordvästskånska regionen finns enliknande utveckling.Enligt de beräkningar som kommungjorde 1989 är personalbehovet för den nybyggnation somplaneras fram jämte den omsättning av personalsom beräknas ske ungefär 225 förskollärare. I dettasammanhang ska nämnas att personalomsättningen hittillstrots högkonjunktur varit låg. Sedan dessa beräkningargjordes har visserligen 50-poängsutbildning startats iHelsingborg, men detta är långt ifrån tillräckligt för attklara de behov som finns.Till denna 50-poängsutbildning har det funnits ett stortantal sökande. Så är emellertid inte fallet när det gällerantalet sökande från till 100-poängsutbildningen i . Endast 10--15 elever i varjeårskull kommer från den nordvästskånska regionen. Dettaär alldeles för lite om framtida behov ska kunna tillgodoses.Uppenbarligen är det så att få från söker sigtill utbildningen i trots att avståndet kan synas kort.Det behövs en 100-poängs utbilning lokaliserad tillHelsingborg. Denna uppfattning delas av företrädare frånLärarhögskolan i som vid uppvaktningar hosutbildningsdepartementet förordat en sådan lösning om enutökning skulle tilldelas Malmö.Dessutom finns i , trots att det är enförhållandevis stor kommun i en befolkningstät region,väldigt få utbildningsplatser inom högskolan. Inga av debefintliga utbildninsplatserna finns inom den s.k. mjukasektorn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en 100-poängsförskollärarutbildning lokaliserad till .
mot · GF02Ub495 · 1992-01-27 00:00:00 — och SvenskaBaptistsamfundet planerar ett samarbete när det gäller denteologiska utbildningen, under arbetsnamnet ''TeologiskaHögskolan i ''. Den nya skolans uppgifter skullebli att ge en teoretisk utbildning med inriktning på praktisktillämpning. Stora ansträngningar skall göras för attförstärka forskningen på det teologiska området som har betydelse för kyrka och samhälle. Man skall även varainriktad på att utveckla kompetens för andra yrkesgrupperän sådana som är knutna till det kristna församlingsarbetet.Målgrupperna för detta externa utbud av kurser äryrkesgrupper som har behov av att utveckla områden inomtill exempel bibelforskning, kristendomens historia, etik,ungdomskultur och musik.De båda samfunden bedriver teologisk utbildningvid Teologiska Seminariet och vid Betelseminariet.Utbildningen har bedrivits vid dessa skolor i över hundra åroch huvudmän är respektiveSvenska . Skolorna har under lång tidutbildat pastorer för tjänst i och för internationellauppgifter. Både och Teologiska Seminarietger fackutbildning på högskolenivå, och studenternaär berättigade till studiemedel. Fullbordade studier gerallmän behörighet till forskarutbildning vid teologiskafakulteter. De båda skolorna har bra bibliotek medtillsammans över 75 000 volymer, och dessutom äldrearkiverad litteratur.Teologiska Högskolan avser erbjuda fackutbildningomfattande 160 alternativt 200 poäng, och man planerar för120--150 studenter. Till högskolan skall knytas ett särskiltvetenskapligt råd som besitter mycket högforskarkompetens. Lärarna skall ha akademiska examinaoch inom lärarkollegiet skall finnas god forskarkompetens.I såväl regeringsdeklarationen som budgetpropositionenanges att regeringens avsikt är att stärkakunskapsutveckling och forskning på högskolenivå. Vidaremarkeras en klar målsättning att få till stånd meraautonoma universitet och högskolor. Vi menar att arbetetför att få till stånd ''Teologiska ''ligger väl i linje med regeringens målsättningar.Vi anser att ''Teologiska '' skallinföras under kategorin statsbidragsberättigade högskolor.En sådan fri teologisk högskola skulle vara av stor betydelseför vårt land vad gäller teologisk utbildning och forskning.Denna högskola skulle bland annat bidraga till att avhjälpabristen på präster och pastorer i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ''Teologiska högskolan iStockholm'' bör införas under kategorinstatsbidragsberättigade högskolor.
mot · GF02Ub496 · 1992-01-27 00:00:00 — Frågan om optikerutbildning inom högskolans ram harvarit föremål för motionsyrkanden i många år.Det är därför mycket glädjande attutbildningsdepartementet givit och i uppdrag att yttra sigöver förutsättningarna att inordna optikerutbildningen ihögskolan.Som grund för uppdraget låg bl a yttranden frånsocialstyrelsen och legitimerade Optikersriksförbund.Undertecknade har tagit del av de synnerligen positivaförslagen från respektive utbildningsanordnare. Bådaföreslår en treårig högskoleutbildning omfattande 120poäng med starka inslag av forskning och kliniskt arbete.En sådan föreslagen utbildning skulle tillfredsställa deönskemål som , Synskadades Riksförbundoch legitimerade anfört i sinatidigare remissvar.Utbildnigen skulle även få en internationell nivå sommotsvarar kraven inom bl a EG.Utbildningsministern anför i prop. 1991/92 100 bil. 9avsnitt D. att han har för avsikt att ta upp frågan ominrättande av en optikerutbildning i högskolan inom ramenför ett samlat beredningsarbete inför treårsbudgeten1993/94--1995/96.Vi vill med denna motion understryka det angelägna i attdetta sker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att optikerutbildningen snarastbör inordnas inom högskolan.
mot · GF02Ub497 · 1992-01-27 00:00:00 — Studerandehälsovård består av hälso- och sjukvård ochmotionsverksamhet för studerande vid de statligahögskoleenheterna.Vårdformens mål är att bevara och förbättra destuderandes fysiska och psykiska hälsa genom i första handförebyggande och socialkurativa insatser i relation tillstudiesituationens riskfaktorer.Över huvudtitel, anslag F 6,har ett schablonbidrag enligt SFS 1984:281 utgått tillstudentkårerna som har varit huvudmän för vården.Kårerna som oftast är flera på en högskoleort har iallmänhet bildat samarbetsorganisationer (Studenthälsani...) som haft driftsansvar för verksamheten på respektiveort.Studerandehälsovården har utretts inom ramenför Obligatorieutredning (SOU 1990:105).Utbildningsdepartementet föreslår ibudgetpropositionens bilaga 9 (sid. 138) att statsbidraget tillstuderandehälsovårdens hälso- och sjukvårdsdel överförstill anslaget D 13 (bilaga 9 sid. 212). Förslaget innebär atthuvudmannaskapet för vården överförs tillhögskoleenheterna. ''Det blir därmed ett ansvar förrespektive högskoleenhet att på bästa sätt tillgodose delokala behoven'' (sid. 138).Mot ovanstående bakgrund anser jag att det börövervägas huruvida en högskoleenhet efter lokalaöverläggningar skall ta ansvar för att en sammanhållenorganisation för studerandehälsovården på respektivehögskoleort svarar för driften av denna. Risken är i annatfall att flera mindre vårdorganisationer -- en perhögskoleenhet -- kommer att utföra dubbelarbete av i förstahand administrativ art och att nödvändigt teamtänkandeoch kartläggnings- och projektarbete i studiemiljönförsvåras beroende på för små vårdenheter utan nödvändigkompetens.Vi anser vidare att statsbidraget () somtrots det statsfinansiella läget måste betraktas som ringa,särskilt i ett läge när studenternas betalningsvilja kanminska genom huvudmannaskapsöverföringen, inte genomden föreslagna fördelningsprincipen, d.v.s. eftertillhandahållna årsstudieplatser får medföra attstuderandehälsovården drabbas av ett kännbartintäktsbortfall vilket i några fall kommer att ske omförslaget fastställs.Slutligen anser vi att klarare riktlinjer förstuderandehälsovårdens uppgifter bör utarbetastillsammans med de driftsansvariga organisationerna medavseende på långsiktig strategi och avgränsningar mot denallmänna sjukvården både mot bakgrund av rollen som enkonsultfunktion i studiesituationen och de ökade krav somkan komma att ställas på god högskolemiljö ochstudenternas studieprestationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studerandehälsovården.
mot · GF02Ub498 · 1992-01-27 00:00:00 — När regalskeppet bröt vattenytan efter 333år på ströms botten var det framför allt en mansverk -- hade genom omfattande forskning och egnaundersökningar lyckats lokalisera denna marinarkeologiskaskatt 1956. Han lyckades genom ett enaståendeengagemang och stor envishet skaffa resurser tillbärgningen -- utan statliga anslag.Kring har skapats ett av finaste museer,som väcker stort intresse över hela världen. Det speglarstormaktstidens prakt och krigiskhet men ocksålevnadsvillkoren för människorna ombord på ettörlogsfartyg.Det är insatser som gjort dennavärldsattraktion möjlig.Med långvarig forskning och stor idérikedom har AndersFranzén även lokaliserat andra unika fartyg och genom sinkunskap tillfört den svenska marinarkeologin ovärderligatjänster. Han har dessutom populariserat forskningengenom publicistisk verksamhet och föredragsturnéer.Det är nu tillfälle att visa det svenska folkets erkänslagenom att ge professors namn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge enpersonlig professur.
mot · GF02Ub499 · 1992-01-27 00:00:00 — Den nyinrättade högskolan i --(HTU) är nu inne i sitt andra verksamhetsår. Högskolan harfått en god start och man arbetar intensivt för att skapa enorganisation och verksamhet som skall kunna mötaframtidens krav.Högskolans utbildningar finns inom områdena teknik--naturvetenskap (TN), ekonomi--systemkunskap (ES) ochundervisning (U). Institutionerna är organiserade enligtdenna områdesprincip och förlagda till (TN),(ES) och (U). Anslaget förgrundutbildningen vid HTU föreslås i åretsbudgetproposition till 25 023 000 kronor.En samordning/samverkan planeras i därinstitutionen för undervisning tillsammans medvårdhögskolan /93 flyttar in i nya lokaleri . En sådan samordning/samverkan kommeratt skapa möjligheter för en god utveckling av bådahögskolorna som det blir ett effektivt utnyttjandeav samhällsresurserna.Utbildningsverksamheten inom institutionen förundervisning omfattar endast 60utbildningsplatser på förskollärarlinjen (100 poäng). Härtillkommer 24 antagningsplatser på förskollärarlinjen (50poäng), vilken anordnas i den mån UHÄ så medger (cirkavartannat år). Vidare anordnas fristående kurser inomkultur och humaniora, varvid resurserna dock ej medgernågon större omfattning.Föra att skapa önskvärda förutsättningar för högskolansfortsatta utveckling bör undervisningssektorn utökas med30 antagningsplatser på fritidspedagoglinjen (100 poäng)/93. Därmed ges sektorn en volym omsammanlagt 90 antagningsplatser, vilket är en förutsättningför att åstadkomma ett bra underlag för lärartjänster och engod infrastruktur inom institutionen. Behovet avfritidspedagoger har dessutom dokumenterats inom den såkallade , d.v.s. , ,och Vänersborg.Ett alternativ till fritidspedagoger är ytterligare 30platser på förskollärarlinjen. Även här finns dokumenteratbehov och dessutom ett stort sökandeunderlag.Den föreslagna utökningen gör att högskolan får ettväsentligt bättre utgångsläge och inför densamverkan som skall ske med . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar omfördela medel inom det totalaanslaget för högskoleverksamheten så att högskolan iTrollhättan/tilldelas 30 antagningsplatser påfritidspedagoglinjen (100 poäng) alternativt ytterligare 30platser på förskollärarlinjen (100 poäng).
mot · GF02Ub500 · 1992-01-27 00:00:00 — I budgetpropositionen 1991/92:100 bil. 9 föreslås attsjukgymnastutbildningen förlängs från 100 poäng till 120poäng.En sådan förlängning av utbildningen är en nödvändigkonsekvens dels av den snabbt ökandekunskapsutvecklingen inom sjukgymnasternasyrkesverksamhet och teoribildningen inom ämnetsjukgymnastik, dels beroende på de ökade satsningar somnu görs från samhällets sida för tidig rehabilitering bl.a. isyfte att minska långvariga sjukskrivningar.Förlängning av grundutbildningen innebär emellertidinte att behovet av påbyggnadsutbildningar upphör. Det ärtvärt om av största vikt att sjukgymnaster efter en tidsyrkesverksamhet kan erbjudas möjlighet till specialiseringför olika verksamhetsområden och fördjupning inom sittämnesområde.I Ds 1992:1 och högskolor föreslås en nyexamensstruktur med bl.a. införande av magisterexamen.Påbyggnadsutbildning om minst 40 poäng eftergenomgången grundläggande sjukgymnastutbildning om120 poäng överensstämmer väl med de krav som föreslåsgälla för magisterexamen, nämligen studieroch fördjupning inom något ämne motsvarande 80 poäng.Det är av största vikt att den utveckling de s.k.medellånga vårdutbildningarna genomgått nu kan fortsättas. Det måste sättassamma kvalitativa krav på de medellångavårdutbildningarna i högskolan, däriblandsjukgymnastutbildningen, som det ställs på mertraditionella högskoleutbildningar. Om dessa utbildningarinte omfattas av samma examensmöjligheter som övrigahögskoleutbildningar kommer detta att hämma denpågående positiva utvecklingen liksom rekryteringen tillutbildningarna. Påbyggnadsutbildningen för sjukgymnasterkan lämpligen anordnas som ett antal fristående kurserbåde av specialiseringskaraktär t.ex. med inriktning motläns- och regionsjukvård och mot primärvård och kurser avfördjupningskaraktär i ämnet sjukgymnastik. Regeringenbör vid införande av magisterexamen även prövamöjligheterna att skapa en påbyggnadsutbildning försjukgymnaster. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om påbyggnadsutbildning försjukgymnaster.
mot · GF02Ub503 · 1992-01-27 00:00:00 — I årets budgetproposition föreslår regeringen att medeltill studenthälsovården ingår i LIF-anslaget. Nämndahälsovård får ett anslag om ca . Om viräknar med ca. 200 000 studerande blir per capita-anslaget80 kronor.Detta kan då jämföras med t.ex. statshälsan som i dagenligt beräkningar har mer än så mycket i direktstatligt bidrag.Eftersom studerandehälsovården är enföretagshälsovård och eftersom det är orimligt att förutsättaatt en kåravgift skall finansiera en statlig verksamhet måsteanslaget räknas upp.Då studentkårerna också har ansvar förmotionsverksamheten eller friskvård som det också kallasanser vi att ett anslag om totalt per student ärrimligt.Det skulle innebära ett anslag om eller24 mer än regeringen föreslår. Med hänvisning till det anförda föreslåsatt till studerandehälsovård för budgetåret1992/93 anvisar . utöver regeringens förslag.