mot · GF02Sk812 · 1992-01-27 00:00:00 — Anslagen till skatteförvaltningen och exekutionsväsendet Trots snäva ekonomiska ramar har skatteförvaltningenunder en följd av år lyckats att höja sinproduktivitet och ge bättre service till de skattskyldiga.Beräkningar visar att verksamheterna underRiksskatteverket har höjt sin produktivitetmed ca 4 procent.Skatteförvaltningens arbete är en förutsättning för attsamhället skall få in sina skatteintäkter. Myndighetenskontrollverksamhet leder till att mycket avsevärdabelopp tillförs statskassan. Likaså är förvaltningens arbeteen förutsättning för att de skattskyldiga som betalt in förhöga skatter får dessa snabbt återbetalda. Skattekontrollenär vidare ett näringspolitiskt instrument som skall garanteraatt ingen verksamhet utsätts för en konkurrens som byggerpå skattefusk och skatteundandragande.Allas rätt till likformig och rättvis behandling bygger påatt skatteförvaltningen kan upprätthålla en hög kvalitet i sittarbete, och att skatteförvaltningens resurser är fördelade iförhållande till olika regionala behov.Skattemyndigheterna har trots den höjdaproduktiviteten och trots att de svarar för inkasserandet avhuvuddelen av samhällets intäktssida, varit utsatta för kravpå löpande besparingar. Det finns olika metoder attberäkna sparbetingen med hänsyn till anslag ellerarbetsvolymer, men under en följd av år har reduceringarnalegat runt 2 %.Skattemyndigheterna har också brottats med svårapersonalproblem. Verkets kvalificerade personal ärattraktiv på arbetsmarknaden, och avgångarna har varitmycket höga till antal. Detta kan mötas med en aktivpersonalpolitik, interna karriärmöjligheter, merkvalificerade uppgifter, etc. Till syvende och sist måste dockverket ha resurser så att sådana satsningar kan finansieras.Arbetsbelastningen på personalen måste hållas på en rimlignivå, och lönerna ligga på en marknadsmässig nivå.Enligt regeringens direktiv skall förvaltningens anslagminska med till mitten av 1990 talet. Till 1993/94skall anslagen minska med . För att uppnå enbesparing på ca /93 krävs enpersonalminskning på ca 400--500 årsarbetskrafter redanunder 1991/92.I sin anslagsframställan skriver att ensådan besparing kan få betydande statsfinansiellakonsekvenser. resulterade exempelvisskrivbordskontroll inkomst-, uppbörds- ochmervärdesdeklarationer i nettohöjningar som motsvarar ca8 miljarder i ökade skatteintäkter, och ungefär lika storaskattehöjningar föreslogs på grund av revisioner. Enprocentuellt sett begränsad minskning avkontrollverksamheten kan således få påagligastatsfinansiella konsekvenser.Ett snabbt förverkligande av neddragningarna inomskatteförvaltningen är bl.a. av dessa skäl inte tillrådligt.Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslås därför attanslaget B2. Skattemyndigheterna i proposition1991/92:100 bilaga 8, räknas upp med 25 miljoner kronorgentemot regeringens förslag, och att anslaget B3.Kronofogdemyndigheterna i proposition 1991/92:100räknas upp med gentemot regeringensförslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att för /93 till anslagetskattemyndigheterna B2 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit eller således 3 ,2. att för /93 till anslagetkronofogdemyndigheterna B3 anvisar . utövervad regeringen föreslagit eller således 618 021 000kr.yjf331