ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Bo234 · 1992-01-27 00:00:00 — En socialliberal politik måste bygga på ett socialtansvarstagande. Detta ansvar åligger alla gemensamt. Mendet åligger också varje enskild individ.Ett resultat av ett sådant enskilt ansvarstagande är attkostnadstrycket på den offentliga sektorn kan minska.Detta kan ske genom att uppmuntra mångfalden inomomsorg och vård. Detta är en värdefull politik i sig genomsin grund i en liberal ideologi. Det ger möjlighetertill konkurrens, och därmed ökad effektivitet, vilket ärnödvändigt för att den offentliga sektorns insatser skallkunna utnyttjas optimalt.Ett ansvarstagande av den enskilde individen böruppmuntras och främjas. En metod är att ökagenerationsboendet. Generationsboende är en av flera brametoder att öka mångfalden inom omsorgs- ochvårdsektorn. Generationsboende bör alltså främjas.Generationsboende bör utformas så att bostäder byggsså att minst tre generationer kan fungeratillsammans. Därigenom kan man uppnå:möjlighet attintegrera fysiskt handikappademöjlighet att integrerapsykiskt handikappademöjlighet att integrera socialtutslagnamöjlighet att ta hand om barnmöjlighet att tahand om och öka kontakten med äldremöjlighet att inomdet nära boendet bättre integrera invandrare och ändå låtadem bevara egen kultur.Det positiva resultat som skapas i denna boende- ochfunktionsform är stora. Det rör sig om såväl sociala,kulturella som ekonomiska vinster.Detta slår igenom somminskade kostnader förbarnomsorgminskade kostnader för äldreomsorgminskade kostnader för handikappvård.Härutöver förbättrassocial och ekonomisk trygghetför invandraremöjligheten till rehabilitering för socialtutslagna.Möjligheten att uppmuntra denna typ av boende är tilldels beroende av de ekonomiska förutsättningar som kanges vid byggande av tregenerationsboende. Långaranterade eller beviljade av staten bör därför i någotavseende vara bättre än övriga lån för byggande. Sådanabättre ekonomiska villkor bör bindas till det socialaengagemanget som det kommer till uttryck i dettatregenerationsboende. Eventuellt kan dessa villkor varatidsbegränsade. Upphör tregenerationsboendet i denaktuella fastigheten upphör också de särskildaekonomiska villkoren.Regeringen bör få i uppdrag att överväga en form avekonomisk stimulans för att öka det enskilda socialaansvarstagandet och minska övriga offentligasektorns kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om främjande avgenerationsboende.
mot · GF02Bo235 · 1992-01-27 00:00:00 — /92 var 17 700 byggnadsarbetare utan arbete. Därtill kommer 3 600 arbetslösa elektriker, målare, plåtslagare ocharbetsledare.I är 744byggnadsarbetare utan arbete, vilket är lika av medlemmarna. Det sker nu en dramatisk ökning. Tilldessa siffror skall läggas att ca 400 ungdomar i s.k. lärlingsutbildning knappast kommer attberedas någon plats på byggmarknaden.Situationen blir inte bättre av att för varjebyggnadsarbete som försvinner beräknas ytterligarearbetstillfällen inom industri-, transport-, handels-,arkitekt- och projekteringsområdena också att försvinna.Långsiktigt leder detta till att viktigt kunnande ochkompetens blir åsidosatta och t.o.m. rent av upphör.Den främsta orsaken till denna arbetslöshet, för såvällandet som vårt län en allvarlig utveckling, är regeringensbeslut om ändrade bostadsfinansieringsregler och avsaknadav en planering för byggandet.Byggbranschen utgör en viktig del av en positivlänsutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslösheten inombyggbranschen,12. att beslutar att ompröva beslutet ombostadsfinansiering,3. att hos regeringen begär att regeringenanger förutsättningarna som skall gälla för byggbranschenfr.o.m. ,4. att hos regeringen begär att ett nyttlångsiktigt ROT-program läggs fram för bostadsfastigheter,bostadsmiljöer, skollokaler och andra offentliga lokaler,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att prioritera och tidigareläggainfrastrukturprojekt såsom vägbyggande, upprustning avjärnvägsnätet, ombyggnad av broar och trafikplatser(förbifarter) m.m.,26. att som sin mening ger regeringen till kännaatt åtgärder snabbt bör sättas in för att undvika attsituationen på byggmarknaden blir katastrofal.1
mot · GF02Bo239 · 1992-01-27 00:00:00 — Stöd till barnfamiljer för inköp av egnahem inleddes en försöksverksamhet därbarnfamiljer med flera barn på vissa villkor kunde fåförvärvslån med räntebidrag vid förvärv av äldre egnahem.Förvärvslånen avskaffades av statsfinansiella skäl 1991.Ungefär 4000 hushåll använde sig av denna möjlighetför förvärv av eget hem.Det statsfinansiella läget har inte förbättrats sedan dess.Förhoppningsvis skall det bli bättre . Det finns skälatt alltid pröva effekterna av olika stödsystem och ställadem i relation till de mål man vill uppnå.Räntebidragssystemet får ses som ett stöd till nyproduktion.I den mån det har fördelningspolitiska effekter är dessanegativa. Positiva fördelningseffekter uppnås via KBT ochbostadsbidrag. Det generella räntebidragssystemet haruppenbart varit kostnadsdrivande. Bostadsbidrag torde inteha dessa marknadsstörande effekter. Med de regler somhitintills gällt har det varit mera fördelaktigtatt förvärva ett nytt hus framför köp av äldre hus. Medtanke på att produktionskostnaden för ett nytt hus ärmycket större än vad ett äldre hus kostar har mångaförespråkat räntebidrag för inköp av äldre hus. Införandetav ett generellt sådant system skulle dock endast medföraprishöjningar på äldre hus.Barnfamiljer bor i större utsträckning än andrahushållskategorier i småhus. Sannolikt därför att de flestabarnfamiljer anser att detta är en bra boendeform. Ettfördelningseffektivt system bör då underlätta för ytterligarebarnfamiljer att bo i småhus.Har man en positiv syn på ägandet är det naturligt attfinna stödsystem som underlättar för människor att skaffasig en egen bostad. Skattefritt bostadssparande kan vara ettbra sparande för framtiden. Lån som inte kräver amorteringunder de år då familjeinkomsten är lägre, därför attföräldrarna ägnar mera tid åt barnen, kan vara en annanmöjlighet.En tredje möjlighet kan vara räntesubventioneradeförvärvslån av äldre fastigheter. Reglerna för dessa måste iså fall utformas så att de inte blir marknadsstörande dvs. defår inte driva upp priserna. Bidragsreglerna bör utformas såatt det blir fråga om ett riktat stöd till de barnfamiljer somär i behov av att bo i småhus utan att ekonomiskt klara avdet med de generella stödsystemen. Villkoren för att få stödbör dels vara behovsprövat dels prisprövat. Prisprövningenbör kunna göras generell som ett högstapris relaterat tilltaxeringsvärdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett behovsprövatstödsystem för förvärv av egnahem för flerbarnsfamiljer.
mot · GF02Bo240 · 1992-01-27 00:00:00 — Många hus som byggdes visade sig ha sådanafel att de drabbades av fukt och mögel. Mångamänniskor kan vittna om genomträngande mögellukt ochsmåbarn med astma och eksem. Det är av såväl sociala skälsom hälsoskäl nödvändigt att skadorna åtgärdas på rätt sätttill rimlig kostnad och utan onödig tidsspillan. Kostnader föratt åtgärda de hälsovådliga skadorna är för den enskildeoerhört stora och oron för följderna att bo i ett skadat husär mycket stor. har det funnits möjlighet att fåbidrag till sanering ur den s.k fukt- och mögelskadefonden.Antalet ansökningar hos fonden är betydande och tyderpå att fonden inte spelat ut sin roll.Vi anser att en avveckling av fukt- ochmögelskadefonden bör anstå, tills det är klarlagt hurmänniskor som utan förskyllan blivit drabbade av sjuka huskan få ekonomisk hjälp, när en dyrbar sanering måstegöras.Vi vill framhålla vikten av ett garantisystemsom tryggar att den enskilde ej drabbas, detta bör åliggabranschen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avveckling av fukt- ochmögelskadefonden.
mot · GF02Bo241 · 1992-01-27 00:00:00 — Det växande antalet allergiker och luftvägssjukamedborgarna har förknippats med det växande antalet fukt-och mögelskadade husen. har motdenna bakgrund föreslagit att ventilationen i bostädernaökas 2--3 gånger. Vidare har konstaterats att många hus tillföljd av tätning och isolering endast ventileras med 0,1--0,3luftomsättningar vilket skall jämföras med det minimikravpå ca 0,5 luftomsättningar som gäller vid ny- ochombyggnad.Från och med den 1 januari 1992 gäller en ny lagavseende återkommande funktionskontroll avventilationsanläggningar. Tillsynen och utformningen avföreskrifter har delegerats till har beslutat om särskilda föreskrifterför funktionskontroll av ventilationssystem. Undantaggöres för en- och tvåbostadshus med självdragsventilationeller enbart mekanisk frånluftsventilation,ekonomibyggnader, industribyggnader m.m.Detta utgör enligt min uppfattning ett klart avsteg frånriksdagens beslut vilket i praktiken utgör ettunderkännande av riksdagsbeslutet i sin helhet och eninkompetensförklaring av omdöme.Riksdagsbeslutet baseras på konstaterandet attallvarliga brister förekommer i bostadshusens ventilation.Skadorna till följd av bristfällig ventilation drabbar i förstahand samhället och skattebetalarna i form av hälsoskador,skattebortfall och kostnader för att hjälpa dem somdrabbats.Skadornas omfattning är av sådan storlek att forskarebedömt att en samhällsvinst skulle erhållas om samhälletbekostar den energi som husägarna behöver för att värmaventilationsluften, bara de kan förmås att ventilera sina husbättre.Man skall i sammanhanget uppmärksamma att det är föratt spara energi som husägarna försummar att ventilerahusen omsorgsfullt.Bakgrunden till beslut att undanta det sämstventilerade bostadsbeståndet är helt enkelt att man inteklarar den uppgift som ålagts verket.Grundtanken var att sotarna skulle erhålla nyaarbetsuppgifter när sotningsuppdragen minskar. MenRäddningsskolan där sotarna utbildas har inte erhållitbehövliga direktiv och utbildningsuppdrag förverksamheten med funktionskontroll. Över huvud tagetsaknas såväl kompetens som metoder och direktiv hurlagstiftningen skall kunna följas upp av myndigheterna ochleda till förbättringar i fastighetsbeståndet.Istället för att erkänna att inte klarar av attverkställa riksdagsbeslutet har man valt att ifrågasättavisdomen i riksdagsbeslutet genom att undanta det mestdrabbade fastighetsbeståndet från att omfattas av lagen.Mot denna bakgrund bör övervägas huruvida Boverketuppfyller de krav på effektivitet och kompetens som man numåste ställa på all samhällsförvaltning. Mycket talar för atten översyn av verksamhet nu har aktualiseratsvarvid en avveckling av verksamheten kan bli påkallad. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning avboverkets verksamhet, vilken går ut på att boverketavvecklas och att dess verksamhet överförs till byggandetsintressenter att lösa själva,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bristfälliga föreskrifterför funktionskontroll av ventilationssystem.
mot · GF02Bo301 · 1992-01-27 00:00:00 — är för splittrat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omsammanläggning av länen och landstingen i .
mot · GF02Bo303 · 1992-01-27 00:00:00 — Nästa sekel kommer att bli regionernas.Nationalstaterna kommer i ett framtida att ha alltmindre betydelse. Redan nu ser vi på många håll i Europaframgångsrik regional samverkan tvärs övernationsgränserna. Vår nästan medeltida länsindelning ärföga anpassad till det moderna Europa.Alla studier av framgångsrika regioner visar atttillväxtfaktorerna utgörs av goda universitet för forskningoch utbildning, goda kommunikationer -- inte minst vadgäller flyg -- samt goda levnadsbetingelser i form avbostäder, skolor, kulturliv och fritidsutbud.Norra har ingen riktigtkonkurrenskraftig region, även om Stockholm-ArlandaUppsala-axeln inger förhoppningar. I det gamlaHansa-området finns dock en betydandeutvecklingspotential, om den tas tillvara.För att få regioner som passar in i det framtidaeuropeiska samarbetsmönstret bör dessa omfattaåtminstone ca en miljon invånare och ha tillgång såväl tillminst ett större universitet och en fullvärdig flygplats.För att dra full nytta av den subsidiaritetsprincip som nualltmer vinner insteg behövs också regioner av dennastorlek.En tänkbar indelning vore Skåneland, Västra och ÖstraGötaland, , Västra och MellerstaSvealand samt Nedre och . Frågan omgränser och antal måste dock studeras närmare för att få''naturliga'' områden som svarar mot människorskommunikations- och rörelsemönster. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrad regional indelning iSverige.
mot · GF02Bo305 · 1992-01-27 00:00:00 — Länsstyrelsernas ansvar för konkurrensfrågor (C 1989:3, Dir. 1989:12) har ibetänkandet (SOU:59) Konkurrens för ökad välfärdföreslagit att Statens pris- och konkurrensverk (SPK) ochNäringsfrihetsmannen (NO) förs samman till en myndighetmed benämningen Konkurrensverket.Kommittén behandlar vidare arbetet vid länsstyrelsernaspriskontor. I den delen föreslår kommittén attlänsstyrelserna får ansvar för att verka för ökad konkurrensi länen och att priskontoren som en följd av detta till fulloinordnas i länsstyrelsernas övriga organisation.Konkurrenspolitiken blir allt viktigare för landetsvälfärd och inför integrationen med EG. Att konkurrensenfungerar väl har stor betydelse för möjligheten att uppnåsåväl nationella som regionala utvecklingsmål.En effektiv konkurrens förutsätter att aktörerna påmarknaden -- inte minst konsumenterna -- har kännedomom prissättning och andra konkurrensmedel.Länsstyrelsernas ansvar för att främja konkurrensen börkomma till uttryck genom en ändring ilänsstyrelseinstruktionen som innebär att § 3 i instruktionenkompletteras med ett ansvar för ''konkurrensfrågor''.Även i fortsättningen bör emellertidkonkurrensmyndigheten och länsstyrelserna samverka.Konsumentverket () och () bör ha samma möjlighet till samverkan medlänsstyrelsen. Det bör t.ex. vara möjligt för alla tremyndigheterna att mot betalning få regionala utredningargenomförda av länsstyrelserna.Priskontoren på länsstyrelserna har varit SPKs förlängdaarm i landet och har följt utvecklingen inom länen påprisoch konkurrensområdet. Priskontoret vid länsstyrelseni vårt hemlän -- -- har varit mycket aktivt med attinitiera och genomföra lokala/regionalaprisundersökningar. Undersökningarnas resultat har visatsstort intresse och fått stor genomslagskraft i press, TV ochradio. De deltagande företagens intresse avundersökningsresultaten har varit stort med positivaeffekter.Konkurrensbegränsande förfarande måste kunnamotverkas snabbt och effektivt. Förutsättningarna för attskapa och upprätthålla en effektiv konkurrens är bl.a.närheten till marknad och en hög kompetens, stor integritetoch en oberoende ställning som länsstyrelserna har.Kraven på en regional konkurrensbevakning kommersannolikt att öka avsevärt med den nyakonkurrenslagstiftning som föreslagits. I konsekvens meddetta är det naturligt att länsstyrelserna får inrätta ensärskild tjänst som länsexpert för konkurrensfrågor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en länsexpert pålänsstyrelserna med ansvar för konkurrensfrågor.
mot · GF02Bo402 · 1992-01-27 00:00:00 — Det vore synnerligen angeläget att de allmänningar iform av grus- och jordtag, vars areal i regel endast består avcirka 100--, kunde avskaffas. Dessaallmänningar tillkom innan övertogansvaret för underhåll av vägnätet.Självfallet skall dessa små allmänningar återföras motersättning till de fastigheter de en gång fråntogs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att små allmänningar återförs tillsina ursprungliga fastigheter.
mot · GF02Bo403 · 1992-01-27 00:00:00 — Rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt Enligt lagen (1982:35) om rätt till fastighetsförvärv förombildning till bostadsrätt föreligger rätt till förvärv av fastegendom som är taxerad som hyreshusenhet.När det gäller försäljning av aktier och andelar i bolagsom äger fastigheter gäller dock inte ombildningslagen.Beträffande denna fråga anförde bostadskommittéi sitt betänkande SOU 1981:74, Från hyresrätt tillbostadsrätt, följande:''När det gäller försäljning av aktier och andelar i bolag,torde det vara förenat med stora svårigheter att införaregler om förköpsrätt som skulle göra det möjligt förhyresgästerna att ta över själva fastigheten. Frågan skullekräva ytterligare utredning för en tillfredsställande lösningoch vi anser därför att en sådan rätt inte nu bör införas.Även om detta i hög grad kunde te sig önskvärt. ''kommer enligt uppgift att våren 1992föreläggas förslag om vissa ändringar i ombildningslagen.Frågan om att utsträcka lagens tillämpningsområde till attomfatta även förvärv av aktier och andelar kommeremellertid inte då att behandlas. Det finns dock anledningatt aktualisera frågan. Genom den nuvarande ordningen ärdet t.ex. inte möjligt för hyresgäster i fastighet ägd avkommanditbolag att förvärva fastigheten om bolaget säljerandelar.Det har hävdats att det kan vara komplicerat att införaregler som gör det möjligt för hyresgäster också i sådanafastigheter att förvärva dem för ombildning till bostadsrätt.En sådan komplikation får dock vägas mot det berättigadeintresse av ombildning som finns även hos de hyresgästersom bor i hus ägda t.ex. av kommanditbolag.Riksdagen bör därför aktualisera frågan hos regeringen.I det fortsatta arbetet med en revidering avombildningslagen som, enligt vad som erfarits, kommer attgöras i regeringens kansli bör också det nu diskuteradeproblemet övervägas. Regeringen bör därefter i lämpligtsammanhang lämna sin syn på frågan eventuellt iförening med förslag till lagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten översyn av lagen (1982:35) om rätt till fastighetsförvärvför ombildning till bostadsrätt bör göras såvitt avseröverlåtelser av aktier och andelar i fastighetsbolag m.m.
mot · GF02Bo409 · 1992-01-27 00:00:00 — Socknen är det begrepp som ger kommunernas olikadelområden identitet, liv och innehåll. Sedankommunsammanläggningens genomförande harkommungränser förändrats i snabb takt och där finns ingenhistorisk förankring. Däremot är socknen ett geografiskt,historiskt, socialt och kulturellt väl avgränsat område.Begreppet är fortfarande självklart levande inom storadelar av vårt land. De lokala initiativ som startades under''Hela ska leva''-kampanjen har i de flesta fall utgåttfrån sockenområdet. Socknen är ett utmärkt geografisktbegrepp för en trygg förankring i verkligheten och en nyckeltill mobilisering av landsbygdens resurser.Till sockennamnet har mycket av vår lokala historia ochgeografi knutits. Det kan man utläsa från de väldigasamlingar av fakta om socknarna som finns på landsarkiven,på museer och bibliotek. som skrivitsgenom åren är en bekräftelse på människors engagemangoch känslan av samhörighet inom den egna socknen.Återvändardagar och liknande arrangemang är andra bevispå behovet av att räknas in i sockengemenskapen.I en föränderlig tid med världsomfattande omflyttningav människor är det extra viktigt att vi behåller vårt fotfästei tillvaron. Inför de diskussioner som förs om närmandettill , om eventuella justeringar av läns- ochkommungränser framstår frågan som extra aktuell. För attkunna agera konstruktivt och kreativt för en god framtid ärdet viktigt att känna trygghet och förankring i tillvaron ochi den nära miljön.För att ge landsbygden en positiv framtid måste därförmyndigheterna använda sockenbegreppet i störreutsträckning . Som exempel kan nämnas att socknarna börvara enheter vid samhällsplaneringen. Sockennamnet börockså alltid återfinnas i fastighetsbeteckningarna. Ävenmassmedia bör rikta sin uppmärksamhet på sockennamnenvid reportage och liknande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om socknarnas betydelse förutvecklingen på den svenska landsbygden och vikten av attutnyttja sockennamnen som enheter vidsamhällsplaneringen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sockennamnen bör tilläggas ifastighetsbeteckningarna.
mot · GF02Bo410 · 1992-01-27 00:00:00 — Det finns anledning att stärka besittningsskyddet förhyresgäster med tjänstebostad. Utgångspunkten bör varaatt rätten till en bostad bara i undantagsfall får kopplas tillarbetet.I hyreslagens 46 § sägs att besittningsskyddet kanåsidosättas om hyresförhållandet berott av en anställning.Det finns emellertid en treårsregel samt krav på synnerligaskäl, varför hyresgästen trots allt får anses ha en acceptabeltstark ställning. I 64 § sägs att besittningsskyddet även kanåsidosättas med kollektivavtal.Enligt vår uppfattning är begränsningen avbesittningsskyddet, som följer av hyreslagens 46 § fullttillräcklig, varför vi anser att begränsningen i 64 § kan utgå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att stärkabesittningsskyddet för hyresgäster med tjänstebostad.
mot · GF02Bo502 · 1992-01-27 00:00:00 — Brandvarnare i varje lägenhet Behovet av brandvarnare i lägenheter är stort. Enligtuppgift saknas brandvarnare i tre lägenheter av fyra.Byggmaterialet i dagens bostäder är mycket brandfarligt.Man kan också läsa i massmedia om lägenhetsbränder somfått förödande konsekvenser för lägenhetsinnehavare. Entidig upptäckt av bränder minskar skadegörelsen. Detborde därför finnas en tvingande bestämmelse att varjelägenhet skall utrustas med en brandvarnare.Vi anser därför att en sådan bestämmelse bör införas isvensk byggnorm att brandvarnare installeras i allnyproduktion och i äldre bostäder i samband medreparation och renovering.Dessutom bör man med en intensivinformationskampanj till samtliga hushåll upplysa ommöjligheten att med detta enkla medel förebygga ochbegränsa bränder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett tillägg i svenskbyggnorm om installation av brandvarnare,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information till hushållen ombehovet av brandvarnare i våra bostäder.
mot · GF02Bo503 · 1992-01-27 00:00:00 — har stora förändringar skettbeträffande den yttre miljön. De handikappade har haftstor nytta av dessa åtgärder. Genom en målmedvetenpolitik har den yttre miljön blivit mera tillgänglig för oss.Man kan säga, att idealet i ett bostadsområde är när därfinns extra hjälpmedel så att den handikappade kan klarasig själv.I ett sådant bostadsområde kommer den handikappadefram till husets entréer, här finns ramper och räcken och mankan därifrån lätt med bil ta sig till servicecentra ochoffentliga byggnader.En helt omöjlig situation står den handikappade införom han eller hon ska upp till de övre våningarna i ettflerfamiljshus, där det inte finns hiss. Är det frågan om enhandikappad som är rörelsehindrad så kan han eller honinte använda trapporna.Han eller hon måste alltså säga nej tack till ett besök i deövre våningarna i ett flerfamiljshus, om det i detta hussaknas hiss med ett tillräckligt utrymme.Genom lagstiftningen har man bestämt atthus som är byggda i mer än tre våningar eller högre skall hahiss.Förhållandet är detsamma om det gäller ombyggnad avett äldre hus.Detta är mycket bra. Det är bara så, att ett hus med tvåvåningar är ett så stort hinder för den rörelsehindrade, attdet är fullständigt omöjligt för honom att besöka övrevåningen. Det är därför vår uppfattning att man skallundersöka hur de rörelsehindrade utan allt för stora hinderskall ges möjlighet att komma upp till den övre våningen iett tvåvåningshus. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flervåningshusens tillgänglighetför rörelsehindrade personer.