mot · GF02Fö29 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 De säkerhetspolitiska resonemangenRegeringens beskrivning av det säkerhetspolitiska lägeti är ofullständig och inkonsekvent. Man får ettintryck av att regeringen gör sitt yttersta för att konstrueramöjliga hotbilder och överdriva möjliga risker ipropositionen. Detta framstår än mer anmärkningsvärt somregeringen i de inledande kapitlen på ett flertal ställenbeskriver den säkerhetspolitiska situationen i hela Europasom positiv utifrån en svensk säkerhetspolitiskutgångspunkt. Låt oss ta några exempel:''är helt inriktat på samråd och samarbete med väst,''skriver man i propositionen på sidan 13, och fortsätter,''torde både av viljeinriktning och nödvändighetvara inställt på att fullfölja samma slags politik. ''På sidan14: ''NATOs klassiska hotbild, det storskaliga överraskandeangreppet mot , är avskriven. Vadmera är, det är mycket svårt att, utifrån det tidsperspektivsom kan överblickas, tänka sig en utveckling genomvilken någon framtida efterträdare till skullekunna återupprätta en sådan potential. ''På sidan 16 talarman om NATOs och västs minskade militärutgifter ochkonstaterar att ''Tendensen att minska både rustningar ochstående styrkor -- underbyggd såväl av ett starkt förbättratinternationellt klimat som av växande krav på besparingar --torde komma att bestå. Ytterligare nedskärningar är attvänta. ''I kapitlen om OSS och (sidorna 19--24) beskrivs den snabba och positivautvecklingen i framför allt , ochTjeckoslovakien, länder som alla tecknat associationsavtalmed EG. Här säger regeringen att man mycket väl kantänka sig en utvidgning av EG i en andra fas en bit in på2000-talet med så många som 10--15 stater till. Manbeskriver Röda arméns uttåg ur och debetydande minskningarna av försvarsutgifterna som,oavsett politisk utveckling, kommer att bli nödvändigainom OSS och . Kring resonemangen om regionalakonflikter i framför allt sydöstra skriver regeringenpå sidan 24: ''Det är uppenbart, att en regional konflikt isydöstra inte längre har den allmäneuropeiskasprängkraft som den skulle ha haft under det ,eller som den bevisligen hade i seklets början. ''AngåendeRysslands möjligheter att attackera från hav elleröver land skriver regeringen på sidan 31 i propositionen attmöjligheterna att attackera från knappastfinns längre, dels p.g.a. att man förlorat och DDR,dels p.g.a. att man inte har flygkapacitet för understöd(attackflyget och bombflyget har placerats i västraRyssland//). Dessutom säger man att deryska styrkorna i norra är ''otillräckliga förmer omfattande offensiva operationer''.Vi anser att regeringen här i grunden för ett resonemangsom är positivt och ger hopp om en relativt fredlig europeiskutveckling. Men för att rättfärdiga de höjdamilitärutgifterna måste regeringen lägga in motargumentsom man knappast själv kan tro så mycket på.Så t.ex. skriver man trots tidigare påståenden om attRyssland är helt inriktat på samarbete med väst:''intressen i södra torde i det nya lägetfrämst vara inriktade på att kunna begränsaNATOs/offensiva handlingsmöjlighetergentemot ryskt territorium och mot mellersta och norraÖstersjön, samt på att bevara möjligheterna tillförbindelser och handel västerut. ''Eller om hotet i norr:''För svensk säkerhetspolitik är det ... nödvändigt attinkludera ett långsiktigt scenario där i första hand Rysslandmed ny kraft vill göra gällande tunga säkerhetsintressen ivårt närområde.... En sådan stat kommer att förfoga överen, jämfört med de nordiska staternas resurser, mycket stormilitär potential i vårt omedelbara närområde. ''Eller omRyssland i allmänhet, där man i samma stycke som densvåra ekonomiska situationen beskrivs lägger till attRysslands ''ekonomiska tillväxtpotential är betydande''.Om detta är positivt eller negativt enligt bedömarna i densvenska regeringen framgår inte.En annan invändning som måste göras motargumenteringen som förs i försvarspropositionen rörresonemangen om den svenska krigsindustrin. StatsministerCarl Bildt skriver i sin inledning: ''Kravet på en självständigförsörjningsförmåga i krig och krigshotande kriser består.Vid anskaffningen av materiel för det svenska försvaret ärdet angeläget att undvika beroendeförhållanden till andraländer som skulle kunna utnyttjas för påtryckningar i enakut kris. ''Detta resonemang saknar relevans i dagens situation.Sverige har ansökt om medlemskap i , vi ingår alltmerdjupgående samarbete med utländsk industri också vadgäller produktion och utveckling av vapensystem. Deländer som vi är beroende av är till helt övervägandedel och , länder som sannolikt inte skulleutsätta för påtryckningar och blockader. Dessaargument kan inte ses som någonting annat än ett sätt attkonstruera argument till stöd för fortsatt miljardunderstödtill den svenska vapenindustrin.Vad gäller vapenexportfrågan kan man bara konstateraatt regeringen går vidare med signaler till omvärlden ochkrigsindustrin om en kommande liberalisering av desvenska vapenexportlagarna. De resonemang som förs gårut på att underlätta samarbete med utländsk industri. Dettaskall ske bl.a. genom att avsäger sig rätten att i vissafall besluta hur den delvis svensktillverkade krigsmaterielenskall få exporteras. Detta förslag motsätter vi oss. Även omden framtida, bantade svenska krigsindustrin samarbetarmed utländska bolag bör behålla den slutliga rättenatt stoppa export till tredje land. Vi återkommer till detta isamband med att regeringen lägger sin propositionangående en ny krigsmateriellag senare i år.2. AnslagsnivånAtt i dagens läge öka anslagen till det svenska försvaretär enligt vår mening ett felaktigt beslut. Det skulle innebäraatt , tillsammans med , blir det enda land iEuropa, som satsar på mer än marginellt ökademilitärutgifter. minskade NATO sinamilitära utgifter . gör mycket kraftigaminskningar och inom OSS skärs militärutgifterna ochstyrkornas numerärer ned kraftigt.I presenteras nu en ökning av militärutgifternamed under som en liten ökning.Dessutom sägs den inte innebära en upprustning utanendast strukturrationalisering av försvaret. Dennabeskrivning är inte korrekt. Det handlar de facto om enmilitär upprustning av i vart fall luftförsvaret (JAS), flottan(nya ubåtar och ytfartyg) och delar av armén (nyastridsvagnar, ammunition och missiler). Dessutom ingårnyinköp av militär elektronik och radar.Om propositionen bifalls av betyder det attSverige genomför en militär utgiftsökning på 1,5 miljarderom året under , vilket motsvarar en ungefärlig årligutgiftsökning . Detta vore en politik som går idirekt konfrontation med övriga Europa.Det finns inga skäl att öka försvarsutgifterna, och medrelativt begränsade ingrepp kan man stanna inte bara vid ennollnivå utan till och med sänka militärutgifterna.Vi föreslår följande förändringar:Import avstridsvagnar.Planer finns , och dessa ingår i försvarspropositionensram, på att importera ca 200 stridsvagnar till ensammanlagd kostnad av mellan 6 och 9 miljarder kronorfram till 1995/96. Bara ett stopp för import av onödigastridsvagnar som är tänkta att användas i ''andravärldskriget i repris'' skulle göra hela ökningen avförsvarsutgifterna onödig. Det handlar om import, ochalltså inga arbeten i , vilket underlättargenomförande av ett stopp eller en väsentlig minskning avimporten. Det finns redan omfattande utredningsmaterialom den frågan, varför beslut i saken kan fattas . Vianser att import av stridsvagnar inte börgenomföras.JAS.Hittills har staten betalat ut dryga 16 miljarder kronorför JAS. Men fortfarande återstår attbetala för JAS om projektet fullföljs upp till 140 plan. Omman nu stoppar hela projektet och fryser alla betalningarskulle staten/skattebetalarna spara in mångmiljardbeloppäven efter det att avvecklingskostnaderna betalts. I ensärskild motion har de närmare skälen för enavveckling av projektet angetts.Vi anser sålunda att skall avbrytas såsnart som möjligt, senast efter delserie ett (30 plan). Besluti frågan bör tas av riksdagen.BAMSE och BONUSBara utvecklingen av ochammunitionen BONUS kostar över1 miljard kronor. Då återstår hela kostnaden för eventuelltillverkning, och då handlar det om mångiljardbelopp. Attstoppa dessa dyra utvecklingsprojekt nu vore betydligtenklare än att vänta till FoU-arbetet avslutats om 5 år.Dessutom vore det billigare för samhället.Vi anser sålunda att utvecklingen av ammunitionen BONUS skall stoppas.Nya ubåtar.Planerna på att bygga en ny generation ubåtar kanskrinläggas. Ett stopp för nyinköp av ubåtar typ Gotlandoch stopp av vidareutveckling av den nya ubåt skullespara in i försvarsbudgetenunder perioden.Armén måste bantas och härigenom kan avsevärdabesparingar göras. Besparingen för nedläggning av ettregemente beräknas till ca underfemårsperioden.Regeringen förslår att armén skall bestå av 16 brigader.Vi anser att flera förband kan nedläggas enligt en plan föratt minska armén till 10 brigader. Det är angeläget attSverige för en aktiv säkerhetspolitik grundad påalliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig. Som en delav en sådan politik är det viktigt att skapa goda relationertill vår omgivning, särskilt till våra östra grannar unionenOSS och de baltiska staterna. Det betyder ett utökat biståndtill dem. Vi bör också verka för ökat stöd såväl politiskt somekonomiskt till dessa länder i internationella fora.Det är sålunda omöjligt att inte bara frysamilitärutgifterna, utan även att inom den kommandefemårsperioden minska dem i samma takt som sker iomvärlden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att de planerade inköpen av nyastridsvagnar stoppas,2. att beslutar att avbryts såsnart som möjligt, dock senast efter delserie 1 (30 plan),3. att beslutar att planerna för en nyubåtsgeneration, ubåt , avbryts, samt att inga nyabeställningar av ubåtar typ görs,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckling av robotenBAMSE och ammunitionen BONUS stoppas,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att flera förband läggs ned ienlighet med en plan för att minska armén till 10 brigader,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den svenskavapenexportpolitiken förblir restriktiv, och att Sverigebehåller kontrollen vad gäller export av krigsmaterielutvecklad genom samarbetsavtal med utländska företag.