ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Kr276 · 1992-01-27 00:00:00 — I den kommunalekonomiska utredningen, som lämnadesitt förslag l99l, har regionmuseibidragetbetraktats som ett specialdestinerat statsbidrag. Detföreslås upphöra som sådant och ingå i ett enhetligtstatsbidrag till kommunerna.Missuppfattning om statsbidragetEn grav missuppfattning om statsbidragets karaktärmåtte råda inom utredningen. Grundbeloppen tilllänsmuseerna har aldrig varit avsedda som ett ekonomisktstöd till kommunernas verksamhet. Bidraget är destinerattill länsmuseiinstitutionerna -- stiftelser och föreningar --och har utgjort en ekonomisk bas för dessas verksamhet vidsidan av bidragen från landsting och kommun. Statsbidraghar i olika former funnits sedan l920-talet och är enhuvudorsak till att man regionalt har satsat på att bygga uppen länsmuseal verksamhet. Statsbidragssystemet ärnämligen så konstruerat att grundbeloppen förutsätter enviss regional motprestation.Statsbidragets villkorStatsbidraget är inte villkorslöst som utredningen görgällande. Med bidraget följer bl a krav på att länsmuseernaska svara för service till ochlänsstyrelserna inom kulturmiljövården.Vill inte staten ha länsmuseerna kvar?Genomförs kommunalekonomiska utredningens förslagförlorar den resurs som byggts upp genom detlandsomfattande nätet av starka och tämligen jämspeltalänsmuseer. I goda tider skulle landsting och kommunerkunna tänkas komma att ersätta länsmuseerna för bortfalletav statsbidraget, men med dagens ekonomiska situation ikommunerna och pågående nedskärningar av den egnaverksamheten är det bara några få om ens några som skullekänna ansvar för länets museum. Länsmuseerna har redandrabbats hårt av den ökade momsplikten och ändradevillkor för lönebidragsanställda och tål inte fler dråpslagmot verksamheten.Några skäl till varför länsmuseerna inte ska avskaffasVill staten ha länsmuseerna kvar ska statsbidraget gå tilllänsmuseerna och inte till kommunerna. Ny Demokratianser att länsmuseerna, som i sin verksamhet vårdar detregionala kulturarvet, och på så sätt värnar om denregionala identiteten, har en ny och viktig uppgift att fylla iframtiden när inlemmas i den europeiskagemenskapen. Regionernas betydelse kommer då att öka.Ytterligare ett skäl för att inte nu förändra länsmuseernasfinansiering är att det pågår en utredning om den offentligaverksamhetens regionala uppbyggnad (direktiv l99l:31),som torde begrunda framtiden för de regionalakulturinstitutionerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansieringen av länsmuseerna.
mot · GF02Kr277 · 1992-01-27 00:00:00 — i är ett stort specialmuseumför konsthantverk och design -- det enda i sitt slag i Sverige.Museet tillkom genom donationer från bröderna i början av detta sekel.Röhsska museets uppgift är att dokumentera och visautvecklingen inom konsthantverk och design. Medutställningar, föreläsningar, visningar och publikationerm.m. förmedlas estetiska upplevelser och skapas opinionför frågor rörande konstnärlig och teknisk kvalitet.Till stöd för museets arbete skapades 1917 , som harberikat museet med stora donationer. Vänföreningenanordnar också offentliga föreläsningar och stöder studieroch forskning inom museet.Museet är beläget på samma tomt som Göteborgsuniversitets Högskola för Design och Konsthantverk medvilken museet alltsedan sin tillkomst haft ett intimtsamarbete, inte minst genom återkommandevisningar av examensarbeten i museets lokaler. Museetmedverkar här i undervisningen liksom vid ett flertal andrautbildningslinjer inom och andra högskolor iregionen.Under harutställningsverksamheten med tillhörande program kraftigtexpanderat och hävdats. Inriktningen mot nutidakonsthantverk och design har blivit alltmer uttalad varvidockså en nordisk profil är tydlig. Museets verksamhet är avriksintresse och fungerar som ett stöd för den svenskakonstindustrin och för landets konsthantverkare.Förslag har framförts att i inrätta ett statligtmuseum för konsthantverk och design eller formmuseum.Debatten förs ibland som om vi i helt saknade ettmuseum för konsthantverk och design. För att en viss typ avmuseum inte är beläget i huvudstaden betyder det inte attdet saknas i Sverige.I finns förutom på samlingarsom rör konsthantverk och design på framför allt följandeställen: , , Statenshistoriska museum, Kulturen i , ochlänsmuseet i Kalmar.Dokumentation, forskning och information har i dennasektor länge bedrivits högst osystematiskt. Resultatet är stora luckor framför allt i kunskapen om vår egen tid. Istället för att skapa ett nytt museum bör befintliga resursertas tillvara och ett systematiskt samarbete inledas mellanberörda museer i landet.Eftersom är det enda specialmuseet förkonsthantverk och design i och därmed i praktikenhar karaktär av riksinstitution bör det av staten få i uppdragatt ansvara för denna samordning inom området och inneharollen av centralt museum.Ett ändrat huvudmannaskap bör prövas liksom formenför ägandet. En överföring till stiftelse skulle kunna vara avintresse, där stat och kommun tillsammans medintresseorganisationer skulle vara representerade.Regeringen bör få i uppdrag att undersöka dessamöjligheter och återkomma med förslag till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GF02Kr278 · 1992-01-27 00:00:00 — har Arbetets museum aktivt verkat inom sittområde, arbetets historia och samtida arbetsliv. invigdes själva museet som är lokaliserati det som var mäktigaindustrilandskap. Mitt i ström ligger den åttakantigabyggnaden strykjärnet som är ett imponerande ochlevande museum.Staten har /85 lämnat ett årligtbidrag till verksamheten. Nominellt uppgår den samladestatliga insatsen för museet /85--1991/92 till ca 45 milj.kr. Huvudmännen som utgörs avfackföreningsrörelsen och kooperativa förbundet harlämnat endast mindre driftsbidrag men stått förmuseifastighetens kapitalkostnad som exempelvis för 1992beräknas till 6 milj.kr.Vid behandling av denna fråga förra åretuttalades att regeringen vid kommande budgetprövningborde beakta behovet av ökade resurser till Arbetetsmuseum p g a ökade driftskostnader efter museets invigning. Dettahar regeringen i sin proposition nu ej tagit hänsyn till utanföreslår en minskning av det ekonomiska engagemangetmed 2 milj.kr.I förhållande till de satsningar regeringen föreslår förcentrala och regionala museer rimmar den föreslagnaneddragningen gällande Arbetets museum mycket illa.Motivet för detta anges vara att Arbetets museum ej ärstatlig egendom och att verksamheten ej bedrivs understatlig insyn.Jag ser det som angeläget att staten innan man ensidigtdrar ned resurserna för verksamheten vid Arbetets museumför en dialog med huvudmännen om den framtidaverksamheten och ansvarsfrågorna. Om staten önskar insyni verksamheten bör ju detta gå att ordna i samförstånd. Imånga andra frågor visar regeringen stort intresse förprivata initiativ eller att organisationer står förverksamheter som staten annars borde ansvara för. Att sökasamförstånd och lösa denna fråga på ett långiktigt bra sättborde vara en angelägen strävan för staten. Inte minsthandlar det också om ett ansvarstagande för den personalsom nu finns i verksamheten. Därför bör man i avvaktan påett utfall av denna diskussion tillförsäkra museetmotsvarande resurser som man har under budgetåret1991/92. D.v.s en liten uppräkning från nuvarande till . En ökning i förhållande till regeringens förslagmed . Finansieringen av detta kan ske på så sätt drar ned ökningarna på centrala museer med enprocentsats som totalt sett motsvarar det belopp som dåöverförs till museum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt under anslaget Bidrag till vissa museer (B37) för /93 till museum anvisar2546000kr. utöver regeringens förslag, således totalt 9000000kr., att finansieras genom motsvarande minskning avanslaget B34.
mot · GF02Kr279 · 1992-01-27 00:00:00 — har upplevt en snabbuppblomstring på kulturlivets område. Inte minst gällerdetta den bildande konsten. En ny framgångsrik generationbildskapare har etablerat sig.En viktig inspirationskälla har härvid varit den privatakonsthallen , som snabbt blivit ett dominerandeinslag i det skånska kulturlivet. Speciellt uppmärksammadehar exempelvis varit världsutställningarna om Pompeii ochom Fenicierna och den stora retrospektiva OlaBillgrenutställningen.Rooseums fortlevnad är nu hotad, då dödsboet efterFredrik , som skapade konsthallen, i bankkrisens spårnu fått ekonomin undergrävd. För att rädda den unikainstitution som utgör har diskussioner förtsmellan släkten och om räddande av dennordiska konstsamlingen och lokalerna, i form av enstiftelsebildning. Det vore ur många aspekter angeläget attockså engagerades i ett sådantrekonstruktionsarbete, förslagsvis för att i första handbedöma förutsättningar för och framkomliga vägar till enrekonstruktion i samverkan mellan stat, kommun ochfamiljen . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Konsthallen .
mot · GF02Kr280 · 1992-01-27 00:00:00 — Det ärSveriges yngsta och mest besökta länsmuseum, med ca 200000 besökare årligen.Bohuslandstingets åtagande inom kulturområdetinnebär bl a att man har huvudansvar för länsmuseet.Verksamheten bedrivs i form av stiftelse.Landstingsförbundet och har i skrivelsetill den tidigare regeringen påpekat att kulturinstitutionersom bedrivs i stiftelseform med kommun eller landsting somstiftare, i momshänseende skall betraktas som kommunalförvaltning.De ökade momskostnader som den nyamervärdesskattelagen innebär för verksamheten inomstiftelsen är betydande och kan få negativa konsekvenserför verksamheten. Att bedriva den här typen av verksamheti stiftelseform har ändå ansetts som den lämpligaste -- menf n är organisationsformen ett hinder för att verksamhetenskall åtnjuta förmåner som samma uppgifter inomkommunal förvaltning har.I den situation som är, framstår statens satsning på detkulturpolitiska området som ytterst viktig och angelägen.Det markeras bl a genom att länsmuseerna landet över har tilldelats 225nya grundbelopp (à105 000:-). Trots dessa insatser från statens sida, harlänsmuseet svårigheter att fullgöra sin uppgifter och nå demål som bl a staten förutsätter. Enligt en utredning som är gjord omlänsmuseernas resursbehov, framhålls 50 grundbelopp perlänsmuseum som lämpligt planeringsmål för de statligakulturpolitiska insatserna. De flesta länsmuseer ligger på 25grundbelopp. Med hänsyn till krav och egna ambitioner bör35 grundbelopp vara ett riktmärke för verksamhetensbedrivande under näraliggande år.Det bör också noteras att årets budgetpropositioninnebär nedskärningar av bidragen till folkbildningen. FörBohusläns museum innebär det bl a att risk föreligger för en avsevärd reducering i museetsutåtriktade verksamheter som till betydande delarsamarrangeras med och delfinansieras av studieförbunden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat statligt stöd till Bohuslänsmuseum.
mot · GF02Kr281 · 1992-01-27 00:00:00 — Ökat stöd till för syntolkningsverksamhet för synskadade har som försöksverksamhetprövat syntolkning för synskadade i samband med sinturnéteaterverksamhet.Syntolkning fungerar så, att de synskadadeteaterbesökarna får låna var sin mottagare med hörlur. Enperson som väl känner till aktuell pjäs, dvs. någon anställdvid , har en sändarutrustning med mikrofon, ivilken han kommenterar det som händer på scenen och sominte framgår av dialogen. Han/hon berättar vilka somkommer in eller går ut från scenen, hur personernareagerar, vad de gör när de är tysta osv. De synskadadeteaterbesökarna hör kommentarerna i hörluren, vilketinnebär att de kan följa vad som sker på scenen.Kommentarerna stör inte heller omkringsittande publik.Syntolkningen gör teaterbesök betydligt mer njutbara försynskadade personer.I samarbete med teaterföreningar, skolor, synskadeslänsoch lokalorganisationer, har vid 56 tillfällensyntolkat från 16 olika produktioner. Verksamheten ärmycket uppskattad av synskadade. anser attförsöksverksamheten slagit väl ut och motiverar enfortsättning av mer kontinuerlig art.I samband med den stora satsning på som föreslås i budgetpropositionen anser jagatt borde avsättas för permanentning avsyntolkningsverksamheten för synskadade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att av den av regeringen föreslagnaökningen av medelsanvisningen under anslaget B10 -- Bidrag till , underkulturhuvudtiteln -- beräkna 500000kr. till syntolkning av teater.
mot · GF02Kr282 · 1992-01-27 00:00:00 — teater som startade sin verksamhet har avslutat sin första produktionssäsong.Efter premiären har 120 föreställningar genomförts medtre produktioner. Dryga hundratalet föreställningar ärplanerade för våren 1992.I januari förra året var oron stor att den planeradeuppbyggnaden av teater skulle komma i farap.g.a. den dåvarande regeringens förslag att avstatsfinansiella skäl frysa antalet grundbelopp. Företrädareför samtliga partier på Bohusbänken redovisade igemensam motion behovet av ytterligare grundbelopp tillteatern för att den skulle kunna genomföra planerade ochredan sålda föreställningar hösten 1991.Yrkandet om ett tillkännagivande till regeringen avslogs,men under hand gavs beskedet att den fortsattauppbyggnaden av teater skulle tryggas på annatsätt.Bohusläns teater tillfördes av kulturrådetoch erhöll också ett ''förskott'' om av landsting. Detta motsvaradeungefär de sju frysta grundbeloppen.I årets budgetproposition, bilaga 12, anförkulturministern ''att det är angeläget att den tidigareaviserade utbyggnaden nu kommer till stånd''. Vi hälsardetta med tillfredsställelse.Skrivningen kan emellertid ge intrycket attutgångspunkten för den fortsatta uppräkningen är de förstaåtta grundbeloppen. Genom ochBohuslandstingets berömvärda extrasatsningar fåremellertid teater motsvarande femtongrundbelopp för innevarande budgetår. På denna bas bördärför enligt vår uppfattning grundbeloppen ökas, så attplanen för teaterns uppbyggnad till 35-årsverken inteförsenas.Om utgångspunkten blir de ursprungliga åttagrundbeloppen kommer den befarade frysningen avteaterns uppbyggnad att ske . Detta kan inte rimligen vara avsikten.Vi utgår därför ifrån att teaters uppbyggnadtill 35-årsverken kan fortsätta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundbelopp till Bohuslänsteater.
mot · GF02Kr283 · 1992-01-27 00:00:00 — De s.k. nationalscenerna Operan och Dramatenförvaltar ett nationellt kulturuppdrag och deras verksamhetgaranteras av staten med ekonomiskt stöd.Nationalscenerna ska fylla en uppgift för hela landetsbefolkning och bör ha en allsidig repertoar som innehållerbåde det klassiska och det nyskapande. Naturligtvis har deett särskilt ansvar för att svenska verk uppförs. De ska sörjaför hög kvalitet och konstnärlig förnyelse.Problemet är den bristande tillgängligheten. Även ommånga opera- och teaterintresserade utifrån landet varje årbesöker nationalscenerna, är det främst invånarna iStockholmsregionen som har möjlighet att görakontinuerliga besök.Nationalscenerna får ständig kritik för att de turnerar förlitet. Men turnéer är mycket kostsamma och storaföreställningar kräver lokaler som inte finns överallt.Många önskemål framförs också om fler TV-sändaföreställningar från Operan och . Tyvärr finns detinvändningar mot sådana sändningar av både ekonomiskoch konstnärlig art.Runtom i landet finns ett antal regionala och lokalateatrar som erhåller statligt bidrag till sin verksamhet. Defungerar väl men det är få av dem -- om ens någon -- somhar resurser till uppsättningar liknande dem pånationalscenerna. Många av dessa mindreteaterinstitutioner kämpar med ökande ekonomiskaproblem. I är just nu i kris. De sexkonstnärliga ledarna på teatern hotar att lämna sina tjänsterom inte ekonomin stabiliseras.Operan och föreslås för /93tillsammans erhålla nästan , vilket är mer än de sammanlagda bidragen tillalla landets regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner. Som skånsk jämförelse kan nämnas attMalmö Stadsteater får ca i statligt bidragnästa budgetår och ca 145 miljoner kronor.För att åstadkomma ett mer jämlikt utbud av teater ochmusikteater i landet bör nationalscener kunna inrättasockså utanför huvudstaden.Vi förslår därför att får i uppdrag att studeramöjligheterna att inrätta en nationalscen ute i landet,exempelvis i och då kanske närmast i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att statens kulturrådfår i uppdrag att studera förutsättningarna för att inrätta ennationalscen i .
mot · GF02Kr284 · 1992-01-27 00:00:00 — I Stiftelsen i ingår i dagkammarorkestern . Orkestern intar med sina15 stråkar och sin inriktning på den klassiska stråkorkester-repertoaren en särställning i svenskt musikliv.Kännetecknande är också en hög konstnärlig standard.Musica Vitae är en ung ensemble och har blivit något aven mötesplats för unga människor på väg framåt. Orkesternhar hävdat sig i internationell konkurrens.Den är dessutom en av mycket få heltidsturnerandekammarorkestrar i landet. Musica Vitae är utan tvekan avriksintresse.Orkestern har kunnat utvecklas på grund av att Musik iKronoberg anslagit en stor del av sina medel förverksamheten.För regional musikverksamhet erhåller Musik iKronoberg ett statsbidrag om 9,9 milj.kr. tillskjuter 2,2 milj.kr. För att kunna driva Musica Vitae fordras minst6 milj.kr.Musica Vitae bör få status av eget orkesterföretag ochsärskiljas ur den ordinarie länsmusikverksamheten.Budgetpropositionen föreslår 35 nya grundbelopp tillregionala musikinstitutioner. Vi anser att Musica Vitae börerhålla 20 av dessa grundbelopp.Den nuvarande bidragsgivningen till musikinstitutionerinnebär att hela och tilldelas endast 25grundbelopp. Detta kan jämföras med som tilldelas145 och som får 79. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kammarorkestern .
mot · GF02Kr285 · 1992-01-27 00:00:00 — Senhösten 1988 gick Stiftelsen i Stockholmslän i konkurs. En epok gick därmed i graven i och med attde ekonomiska förutsättningarna för fortsatt drift snabbtförsämrades.Skådebanans syfte var att bredda publikunderlaget medmänniskor som av tradition är dåliga besökare på deoffentliga kulturinstitutionerna. Åtskilliga är de teater-,konsert- eller museibesökare som erhållitbiljetter genom Skådebanan och som genom Skadebanansverksamhet kommit i kontakt med kulturen.I och med konkursen drogs de statliga bidragen in.Dessa har använts för andra kulturella ändamål,men var i grunden avsedda för publikarbete i Stockholmslän.Våren 1991 konstituerades Nya Skådebanan,folkrörelsernas publikorganisation i län.Bakom organisationen står i länoch . Tillsammans har dessaorganisationer mer än 500 000 medlemmar. De regionala organisationerna av ABFoch TBV är också med i Nya Skådebanan.Vid flera tillfällen har Nya Skådebanan sökt anslag frånstaten och från och Stockholmsstad. och halva 1992 har Nya Skådebanan erhållitanslag från på sammanlagt . Från och staden harverksamheten däremot inte erhållit några bidrag.Nya Skådebanans målsättning är att nå medlemmarinom LO- och TCO-kollektiven för kulturen. Fleraundersökningar visar att just inom dessa kollektiv finnsstora medlemsgrupper som sällan eller aldrig besökerteater, musikevenemang eller museer för att nämna någraexempel.Nya Skådebanan kan bli ett stöd i kulturlivet iStockholms län genom att få fram nya publikgrupper. Mendet primära syftet är att medlemmarna skall komma ikontakt med engagerande och tankeväckande yttringarinom kulturen.På sikt finns det utrymme för andra regionalaorganisationer i till exempelHyresgästföreningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till Nya skådebanan iStockholms län.
mot · GF02Kr286 · 1992-01-27 00:00:00 — Medan är på väg in i den europeiskagemenskapen tycks många uppleva att eller kansket.o.m. hela världen, störtar sig över . Vi oroar ossför ökad rasism och invandrarfientlighet och anslår medeltill informationsinsatser. Men detta är endast en åtgärdbland många som behöver vidtas. Vi måste även sökarötterna till dessa företeelser bl.a. via analyser av vårkulturella och sociala identitet. Främlingsfientligheten iSverige beror knappast på nationell kulturchauvinism. Ettavgörande problem i vårt land är snarare frånvaron av enunik svensk kultur som vi kan identifiera oss med, varastolta över och praktisera gemensamt.Riksdagen har uttryckt behovet av enkulturpolitisk satsning på folkmusik- och folkdansområdet.Folkmusik- och blev en framgångsrikmanifestation som skapade intresse för genren bland mångasom var likgiltiga inför den. Flerakulturinstitutioner har inlett eller förstärkt sittansvarstagande för genren.En omfattande utvärdering av Folkmusik och dansåretpekar på att denna genre är beroende av särskildastödinsatser. Studieförbunden har inte levt upp till deförväntningar som funnits lokalt. Kommunala företrädareger pessimistiska prognoser om möjligheterna till fortsattstöd. hävdas samstämt att de medel som satsas pågenren har mycket hög verkningsgrad genom de storaideella insatser som varje stödkrona , , Svenska Ungdomsringen förBygdekultur och harpresenterat ett förslag till utvecklingsplan.Organisationerna argumenterar för en femårig extrasatsning på folkmusik och folkdans med 6,25 miljoner kr.per år.Medlen skulle användas på följande sätt:förstärkningav den centrala strukturenstimulans av förnyelse ochexperimentutvidgning av arrangörsverksamheterpedagogisk utveckling särskilt bland barn och ungdomstöd till amatörforskning och dokumentationförbättradanvändning av film--radio--video för dokumentation ochpedagogikutveckling av debatt och information bl.a. viany tidskriftförbättring av tillgången på lämpliga lokalerför verksamheten.Det är angeläget att de positiva erfarenheter somFolkmusik och dansåret gav följs upp och utvecklas.Riksdagen har också tidigare givit uttryck för ett sådantställningstagande. Regeringen bör därför återkomma medförslag hur ett sådant utvecklingsarbete kan finansieras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till utvecklingsarbetet medfolkdans och folkmusik.
mot · GF02Kr288 · 1992-01-27 00:00:00 — Statens ansvar för ringmur Ett av mest kända byggnadsminnen är Visbyringmur. Detta kulturhistoriskt värdefulla byggnadsverkbörjade byggas . Den är ochnågorlunda väl bevarad. Men för att kunna underhålla ochbevara denna klenod till kommande generationer behövsdet betydande insatser.Gotland har drabbats hårt av luftförsurningoch ringmurens kalkstenar svartnar av svavelregn, blir tillgips och sprängs sönder. Det är risk för att dennaovärderliga kulturskatt inte går att rädda om inteRiksantikvarieämbetet tilldelas öronmärkta medel förringmurens underhåll.Byggnadshyttans tillkomst på har stor betydelseför att ta tillvara regionala byggnadstraditioner ochhantverkskunskaper och är en särskild tillgång i detreparationsarbete som ständigt måste pågå för att räddaVisby ringmur.Hela det restaureringsprogram som för närvarandegenomförs sker med hjälp av tillfälliga lösningar, typsponsormedel. Detta blir ohållbart i längden, och av denanledningen bör staten genom Riksantikvarieämbetetavdela resurser så att detta nationalmonument kan räddastill eftervärlden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens ansvar för restaureringenav ringmur.