mot · GF02Ub225 · 1992-01-27 00:00:00 — En skola för alla3 1.1 Skolan är hela samhällets angelägenhet3 1.2 Skolan skall sätta eleven i centrum 3 1.3 Alla skolor skall ha hög kvalitet3 1.4 Skolan skall utbilda4 1.5 Skolan skall fostra4 2. Nationellt och lokalt ansvar för skolan5 3. En ny läroplan för en skola som ger lust till lärande,goda kunskaper, ansvarskänsla och vidsynthet5 3.1 Miljöfrågor6 3.2 Internationell förståelse6 3.3 Vår kunskapssyn7 3.4 Ämnessamverkan7 3.5 Årskurslöst arbetssätt7 3.6 En skola med valmöjligheter7 3.7 En demokratisk skola -- elevers och föräldrarsinflytande8 3.8 Samverkan skola -- barnomsorg9 4. Skolans finansiering10 7. Privata skolor11 8. Stimulansbidrag för förbättring av den fysiska miljöni skolan12Hemställan13Den svenska skolan erbjuder en utbildning för allabarn -- oavsett var de bor och oavsett social eller ekonomiskbakgrund -- en utbildning som har stått sig väl vidinternationella jämförelser. De senaste årens reformer påskolområdet har syftat till att göra skolan ännu bättre. Densocialdemokratiska skolpolitiken syftar till att ge alla eleverrätt till den bästa utbildningen. ,gymnasieskolan, högskolan och vuxenutbildningen måsteses i ett sammanhang. Ingen länk i denna kedja får tillåtasbrista, om resultatet för alla barn och ungdomar skall bligott.1. En skola för alla 1.1. Skolan är hela samhällets angelägenhetFör såväl individen som samhället är det av centralbetydelse att kunskapsnivån hos den enskilde är hög. Det ärockså av nationellt intresse att garantera en likvärdigutbildning i hela landet. En likvärdig utbildning innebär attgeografiska, sociala eller ekonomiska faktorer inte skallhindra elevernas utbildningsmöjligheter. Skolan skall levaupp till högt ställda kvalitets- och kunskapskrav.Skolan skall därutöver ha en socialt utjämnande effekt.Eleverna ska få erfarenheter och kunskaper som ger varjeindivid -- oavsett bakgrund -- största möjliga förutsättningaratt göra egna val och ställningstaganden beträffandeframtida utbildnings- och yrkesval. Dessutom bör skolangöra eleverna väl förberedda och orienterade om vadvuxenlivets hela medborgarroll innebär.1.2. Skolan skall sätta eleven i centrumVarje elev ska mötas av respekt och engagemang. Varjeindivids unika möjligheter skall tas till vara. Det innebärbland annat att klass, kön och etnisk bakgrund inte skallutgöra ett hinder för barnens möjligheter att utveckla sinaindividuella förutsättningar.Den svenska skolan är en skola tvärs över socialagrupper och klasser. En skola av hög och likvärdig kvalitémöter eleverna oavsett social bakgrund. Elever med olikabakgrund möts också i klassrummet och på skolgården.Detta är en tillgång för individen, men också för samhället.Skolan har bidragit till att minska de sociala spänningarna.Det skall vara en uppgift för skolan också i framtiden.1.3 Alla skolor skall ha hög kvalitetVi tillbringar alla en stor del av våra liv i skolan. Tidigaresågs skolåren enbart som en förberedelse för vuxenlivet.Numera tillmäter vi dessutom barn- och ungdomstiden ettegenvärde. Barn och ungdomar har rätt till en harmonisk,trygg och utvecklande ungdomstid. Det innebär att skolanskall vara lustfylld, glädjerik och trygg. Skolmiljön skallleva upp till högt ställda kvalitetskrav. Det innebär också attbarn och ungdomar har rätt till välutbildade och engageradeförebilder. Lärarna är, tillsammans med föräldrarna,barnens viktigaste förebilder och ledsagare. I denna roll harlärarna rätt att kräva stöd från samhälle och föräldrar.Den socialdemokratiska skolpolitiken syftar till att gealla elever rätt till den bästa utbildningen. Vi avvisarregeringens låga ambition i budgetpropositionen där mantalar om att reglera en lägsta kvalitet på utbildningen.1.4. Skolan skall utbildaSkolans huvudsakliga uppgift är att ge kunskaper ochfärdigheter. skall förbereda eleverna för derasroll som samhällsmedlemmar och deltagare i kultur- ocharbetslivet.I dag vet vi att barns möjligheter och förmåga tillinlärning har ett nära samband med deras allmännavälbefinnande, deras motoriska utveckling, deras psykiskahälsa och deras sociala situation. Dessa kunskaper harintegrerats i den svenska skolan och påverkat detpedagogiska arbetet och inriktningen. Den svenska skolansambition är att alla elever skall utvecklas och gesförutsättningar för ett kunskapsinhämtande som har sinutgångspunkt i deras förmåga och önskemål. Grunden förett livslångt kunskapsinhämtande läggs i skolan.Vad som i avsnitten 1.1--1.4 anförts om rätten till enlikvärdig utbildning bör ge regeringen till känna.1.5. Skolan skall fostraI dag växer de flesta barn upp i familjer där bäggeföräldrarna arbetar. Barn och ungdomar tillbringar mycketav sin tid utanför hemmet i olika former av samhällsomsorg.Därför måste dessa institutioner bidra till barnens fostran.Det är viktigt att det finns en genomtänkt och gemensamsyn på vilka värderingar och vilket förhållningssätt som skallvidarebefordras till den uppväxande generationen. Skolankan inte och skall inte vara neutral i värderingsfrågor.Svensk skolas bärande princip är respekten för allamänniskors lika värde. Solidaritet med och engagemang förmedmänniskor är värderingar som skolan skall förmedla.Skolan skall bidra till att eleverna sluter upp bakom detdemokratiska samhällssystemet och sprida insikten om attdetta kräver ett ansvarstagande och ställningstagande frånalla medborgare.Skolan skall förmedla en respekt för oliktänkande, förvarje individs egenart och för kulturella skillnader. Denskall ge kunskaper och insikter om bakgrunden tillskillnaderna. Skolan skall bygga på jämställdhet och dessideal skall vara det aktiva medborgarskapet.Skolan ska bemöta mobbing, främlingsfientlighet ochrasism. måste det arbetet intensifieras. Det är viktigt attta vara på erfarenheterna som redan finns ute på skolorna.Vi vill anslå centrala medel för en kampanj inom skolansområde med mottot ''Rör inte min kompis''.Anslaget ska användas för framställning av material,förmedla tips och idéer. Det ska också inspirera skolor ochkommuner att med egna medel för lokal skolutvecklinggenomföra insatser bland elever och skolpersonal på dettatema. för detta föreslås i en annan motion.Skolan och arbetslivet ses alltför ofta som skilda bitar avsamhället. Ändå är skolan omgiven av arbetsmarknadenoch består dessutom av olika arbetsplatser. Detta ger bådeinnehåll och utgångspunkter för undervisningen. Skolanbör ge eleverna många och varierande besök i arbetslivetför att underlätta deras framtida val av utbildning, menockså för att ge kunskaper om hur arbetsmarknaden ser utoch fungerar.Om skolan skall kunna förmedla kunskaper och insikterom arbetslivet behövs en aktiv medverkan från bland annatparterna på arbetsmarknaden. Det är viktigt att känna tillrelationerna på arbetsmarknaden, sambanden mellanparternas agerande och samhällsekonomin och inte minstmedlemmarnas ansvar för sina organisationer.Regeringens förslag om att slopa anslagen tilllöntagarorganisationernas verksamhet medskolinformatörer och för information om utbildning ochrekrytering av handledare är, mot den här bakgrunden,obegripligt. Ett fortsatt stöd är av stor betydelse och börbehållas. Vi föreslår i en annan motion att fyra milj.kr.anslås till denna verksamhet.2. Nationellt och lokalt ansvar för skolanDen socialdemokratiska regeringen inledde enreformverksamhet av skolan syftande till att decentraliserabeslut om skolan, riva upp byråkratiska hinder och ökautrymmet för lokalt beslutsfattande samt föräldrars ochbarns valmöjligheter. Kommunaliseringen av skolanär en viktig grund för det fortsatta utvecklingsarbetet avskolan. Det är glädjande att också de partier (m, fp och c),som motsatte sig den s.k. kommunaliseringen numera tycksha acceperat den som en nödvändig grund för det fortsattareformarbetet. Det främsta nationella styrmedlet för skolanär läroplanen. Den socialdemokratiska regeringenpåbörjade arbetet med att skapa en klarare och tydligareläroplan genom att tillsätta en läroplanskommitté meduppgift att lägga fram förslag till en ny läroplan för skolan.Det nationella ansvaret kommer också till uttryckgenom lärarutbildningen och fortbildningen. Därpåbörjade den förra regeringen ett arbete syftande till attpåvisa och stärka sambanden mellan lärarutbildningen ochskolan.Ett nytt statsbidragssystem utarbetades somfortfarande betonar det nationella finansieringsansvaretmen överlåter till kommunerna att ansvara förfördelningen av resurserna så att enskilda barns och skolorsbehov beaktas bättre.Ett nationellt utvärderingssystem utvecklas ochutformas så att det kan ge en samlad bild av skolansverksamhet och stärka den likvärdiga skola som i våromvärld möts med mycket stor respekt.3. En ny läroplan för en skola som ger lust till lärande,goda kunskaper, ansvarskänsla och vidsynthetDen borgerliga regeringen har beslutat om nya direktivtill läroplanskommittén. Det parti som utbildningsministernoch skolministern företräder har länge gjort anspråk på attha monopol på kunskapsbegreppet. Skolan skall förmedla(inte ge) kunskaper.Den som mot den bakgrunden tror sig kunna finna nyakloka tankar i direktiven om vilka kunskaper våra barnbehöver för att möta framtiden blir besviken. Regeringensdirektiv handlar nästan uteslutande om ämnes- och andrautbildningsorganisatoriska frågor.Det är förvisso intressant att notera att den konstruktionav gymnasieskolans timplan som beslutade om ivåras och som då kritiserades starkt av moderater ochfolkpartister nu ska utgöra modell också för grundskolan.Detta är bra för det syftar till ett större personligtengagemang, en ökad valfrihet i skolan och en garanteradminsta undervisningstid för den enskilde eleven.Genom det sätt på vilket de enskilda ämnenas ställningbehandlas i direktiven negligerar och underkännerregeringen den omfattande pedagogiska forskning somframhållit och tydliggjort skillnaderna mellan ämnena somvetenskapliga discipliner och skolämnen. Regeringen harett endimensionellt synsätt på kunskaper som inte harnågon annan bevekelsegrund än den ämnesindelning somåterfinns i högskolan. Lång praktisk och teoretiskerfarenhet som vi erhållit genom forskning visar också attkunskaper måste anpassas till barns utveckling.Skolämnena som funktion eller kunskap syftar till att geeleverna ämneskunskaper men också att förbereda dem föratt anpassa sig till, fungera i och förstå den omgivandevardagen. Detta synsätt som återfinns i den nuvarandeläroplanen (Lgr 80) och t.ex. i den ämnessamverkan somutvecklats till elevernas gagn är oändligt mycket mer än''kunskaper som är beständiga över tiden''. Utvecklingen iandra länder, t.ex. , går också mot ökadämnessamverkan.3.1 MiljöfrågorEn flexibel syn på skolämnen och kunskapsbehov är ennödvändighet i vårt föränderliga samhälle. En viktig frågasom den förra regeringen lyfte fram i sina direktiv varmiljöfrågorna och deras betydelse för vårt samhälleslångsiktiga överlevnad. I de nya direktiven harmiljöfrågorna tonats ner väsentligt och de experter somengagerats av kommittén skiljts från sina uppdrag. Vi anseratt detta är olyckligt och anser att regeringen börvidta åtgärder för att miljöfrågorna återigen lyfts fram iläroplansarbetet.3.2 Internationell förståelseRegeringen talar i budgetpropositionen om behovet avförändringar inom utbildningsväsendet med anledning avden internationella politiska utvecklingen. Den europeiskaintegrationen ställer krav på anpassning ochutbildningsministern kräver att ''utbildningens kvalitetmåste kunna mätas och mäta sig i internationellajämförelser''.Vi socialdemokrater ser också de utbildningspolitiskamöjligheterna som öppnar sig genom . Vi villdock inte använda internationaliseringen som skäl för attvrida klockan tillbaka till en skola enbart inriktad på''mätbara kunskaper''.Däremot ser vi starka skäl för att lyfta framinternationaliseringen i klassrummet. Världen har kommitnärmare, och har geografin ochnutidshistorien förändrats mest . ökarbehoven av kunskap om andra religioner ochsamhällssystem. Internationalisering är något som starkarebör lyftas fram i läroplansarbetet.3.3 Vår kunskapssynSkolan skall ge barn och ungdomar kunskaper ochfärdigheter för vuxenlivet. Med en begränsad tid tillutbildningens förfogande är avvägningen mellan ämnen,färdigheter och utrymmet för personlig utvecklingnödvändig.Grundskolan skall ge eleverna grundläggandebaskunskaper, väl befästa genom träning. Men den skallockså ge elever möjlighet till förståelse, bakgrund ochöverblick. Om inte kunskapskraven förklaras och ges ettsammanhang minskar motivationen för lärandet.Skolan får aldrig nöja sig med ytliga, lätt mätbarakunskaper utan måste alltid gå på djupet. Eleverna skallkunna tillämpa sina kunskaper och därför måste inlärningenha en praktisk utgångspunkt.Barns förmåga till utveckling och kunskapsinhämtandehar ett nära samband med deras psykiska välbefinnande,trygghet, motoriska utveckling m.m. Förutsättningarna förkunskapsinhämtande ökar om man tar hänsyn till barnetshela situation. Barn lär sig på så många olika sätt. Av dettaföljer att metoderna för kunskapsinhämtning kan ha storavariationer. Det betyder också att skolan måste ta vara påbarnens alla uttrycksmedel. Bland skolans personal måstedet finnas kunskaper om hur barns inlärande påverkas avderas allmänna situation.3.4 ÄmnessamverkanI direktiven till läroplansutredningen sägs att ämnenaskall förstärkas. Det torde innebära att den nuvarandeblockläsningen upphör. Möjligheterna till blockläsning harvarit ett sätt att stimulera samverkan mellan olika ämnen.En väl fungerande samverkan mellan olika ämnen gereleverna sammanhang och perspektiv. Därigenom bidrarden till att öka elevernas motivation.Det är för att underlätta den formen av inlärning somblockämnesundervisningen har införts. Det storaproblemet har dock varit att lärarna, framför allt påhögstadiet, anser att de saknar relevant utbildning fördenna form av undervisning. Den nyagrundskollärarutbildningen ökar dock förutsättningarna förblockundervisning. Blockläsning integrerar ämnen ochsyftar till att öka elevernas motivation för fördjupatkunskapsinhämtande. Det är en pedagogisk metod som tarfasta på våra kunskaper om barns lärande.3.5 Årskurslöst arbetssättI allt fler skolor prövas så kallat årskurslöst lågstadium.Det syftar till att ge eleverna en undervisning som äranpassad till deras individuella förutsättningar. Det är enpedagogisk metod som tar fasta på barns behov att varamotiverade för att kunna inhämta kunskaper. Arbetssättetkan naturligtvis också användas för andra årskurser.Utvecklingen mot årskurslöst arbete är enskolorganisatorisk fråga som med lätthet kan ske inomramen för det nuvarande sektorsbidraget till skolan.3.6 En skola med valmöjligheterCentrala mål för den svenska skolan -- som vi skisseratdem tidigare i denna motion -- är elevensutvecklingsmöjligheter, höga kvalitetskrav och mångfald.För att leva upp till dessa mål bör enskilda skolor gesmöjlighet till profilering av sin verksamhet. Det kan t.ex.gälla idrott, teknik, miljö eller olika former av kulturelleller internationell inriktning. Det kan också finnas ettintresse för olika skolor att utveckla de pedagogiskametoderna.Elevernas valmöjligheter ökar på detta sätt. Det sammagäller lärarnas möjlighet till utveckling och derasförutsättningar att utveckla sin egen yrkesroll. En ökadmångfald skapar också förutsättningar att utveckla ochfortplanta bra pedagogiska metoder. En skola somprofilerar sin verksamhet har dessutom större möjligheteratt skapa sammanhållning och engagemang. Det kanutvecklas till en kreativ ''campus-anda'' på skolan.Med större profilering av olika skolor följer också behovav information om olika skolor och om rätten att väljaskola. Kommunen skall så långt det är praktiskt ochekonomiskt möjligt tillgodose elevers och föräldrars önskanom placering vid viss skola. Utgångspunkten måste dockvara elevens närhet till skolan. Vi anser i likhet med vadsom framgår av skollagen att elevers berättigade krav att gåi en skola nära hemmet inte får åsidosättas.3.7 En demokratisk skola -- elevers och föräldrarsinflytandeSkolan är en viktig del av samhället. Den ska hjälpabarnen att förstå och vilja vara med och ta ansvar för detsamhälle de lever i. Det kräver många och öppna kontaktermellan skolan och andra verksamheter. Ansvaret för att detblir så åvilar både skolan och andra. ''Lyssna på oss'' heter en bok med brev från barn till ossvuxna. Vi tycker att den uppmaningen ska tas på allvar.Eleverna ska ha inflytande över skolarbetet. Det måstesjälvklart utformas så att man tar hänsyn till barnensmognadsgrad och möjligheter att axla det ansvar sominflytandet måste ge. Det viktigaste inflytandet gällervardagsarbetet i klassrummet. Varje elev måste fåbestämma sin arbetstakt utifrån sina förutsättningar. Det ärförutsättningen för en bra inlärningssituation som tarhänsyn till att eleverna är olika.Eleverna bör också ha inflytande över arbetssätt ochurval av kunskapsstoff. Ett demokratiskt arbetssätt skaparengagemang och lust att lära och ger eleverna viktigainsikter i konsten att utveckla och befästa vår demokrati.Sådana insikter kan bara ges genom att demokratintillämpas i vardagsarbetet. I det avseendet är alla andraläromedel än verkligheten verkningslösa.Ett sådant förhållningssätt i klassens arbete kansannolikt aldrig beslutas fram. Det är en fråga om attlärarna i sin utbildning och fortbildning måste ges kunskapoch egen erfarenhet av ett demokratiskt arbetssätt som dekan föra vidare. Det är en fråga om att bedrivautvecklingsarbete i skolan som ger viktiga erfarenheter ochstöd i demokratiarbetet. Det är viktigt att understryka dettai läroplansarbetet och arbetet med att utformalärarutbildningen. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Riksdagen beslutade under förra att stärkaelevernas ställning i beslut som rör deras skola. Det ärviktigt att det beslutet följs upp så att det får en reellinnebörd för eleverna.Föräldrarna är viktiga för barn och ungdomar. Det är sånaturligt att vi glömmer att säga det. För småbarn är föräldrarna, utöver sin roll som fostrare, förebilder,försörjare och mycket annat, också deras företrädare. Detgäller bl.a. i skolan. Föräldrarnas inflytande över barnensskolgång är därför viktigt. har tidigare beslutatom en flexibel skolstart och uttalat sig för ökade möjligheteratt välja skola, där de praktiska förutsättningarnaföreligger. De är viktiga steg i arbetet med att ökaföräldrarnas inflytande. Men det är inte tillräckligt.Om föräldrarna ska känna sig delaktiga i barnensskolgång måste man därutöver ha inflytande över det arbetesom utförs under skolåret. Man måste få relevantainformationer om både sitt eget barns skolarbete och vadsom händer i klassen. Föräldrarna måste ges ökademöjligheter att, inom de ramar läroplanen ger, vara med ibeslut om inriktning och arbetsmetoder i skolan.Formerna för en sådan medverkan kan inte beslutascentralt. Det måste göras utifrån de förutsättningar somfinns i varje kommun eller på varje skola. Men det ärviktigt, inte minst mot bakgrund av att regeringen i sinförsta proposition om skolan inte alls diskuterarföräldrainflytandet, att målen slås fast. Det kan lämpligenske i det läroplansarbete som pågår. Detta bör geregeringen till känna.3.8 Samverkan skola -- barnomsorgAktuell forskning visar att barnens språkliga utvecklinggrundläggs mycket tidigt och att den är avgörande för derasmöjligheter att tillägna sig kunskaper och färdigheter iskolan. Det går inte att dela upp barnets utveckling i en delsom hör till dess fritid och en annan som utgörs av teoretiskinlärning. Alla som arbetar med barn måste således göra detutifrån en helhetssyn på barnets utveckling.Nästan alla barn deltar i någon form av samhälleligbarnomsorg. Förskolan och skolan är på varandra följandeled i samhällets insatser för barns utveckling. Kommunernahar dessutom det samlade arbetsgivaransvaret för bådeskolans och barnomsorgens personal. Det är således fulltnaturligt att barnomsorgen och nu bör få ettgemensamt måldokument, något som är än mer berättigatsedan flexibel skolstart införts.Ett gemensamt måldokument leder till att samarbetetkan fördjupas. Barnens kunskapsutveckling ochfärdighetsträning stimuleras. Behovet av ett gemensamtmåldokument för barnomsorg och skola bör somsin mening ge regeringen till känna.Det är viktigt att fritidsverksamhet och skolasamarbetar. Fritidsverksamheten skall erbjuda barnen entrygg och ombonad miljö, den skall stimulera barnensfritidsintressen och hjälpa barnen med deras läxor. Vikonstaterar att allt fler kommuner nu organiserar sinfritidsverksamhet i samverkan med skolan. På det sättet görman både ekonomiska och verksamhetsmässigavinster. Det tidigare nämnda måldokumentet harnaturligtvis betydelse för en fortsatt utveckling också pådetta område.4. BetygArbetet i skolan ska ge eleverna kunskaper ochfärdigheter. För att följa hur eleverna når en givenkompetensnivå fordras att läraren bedömer hur elevernaskunskaper och färdigheter förhåller sig till uppställda mål.Den socialdemokratiska regeringen tillkallade i oktober1990 en betygsberedning som skall avskaffa de relativabetygen men finna andra betyg från och med grundskolanshögstadium. Vi ogillar den borgerliga regeringenstilläggsdirektiv till betygsutredningen. Det finns ingasakliga skäl för att ge betyg tidigare. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Betyg och betygsättning är en utvärdering av hur denenskilde eleven lyckats i sitt skolarbete och vilka kunskaperoch färdigheter eleven inhämtat. Det är en information tillden enskilde eleven och dennes föräldrar ochvårdnadshavare. Den utvärdering av verksamheten i skolansom varje lärare, skolenhet och kommun skall göra syftardäremot till att ge kunskap om tillståndet i skolan ochdärmed till att förbättra underlagen för resursfördelningoch utveckling. Betygssystemet kan därför aldrig ersätta enutvärdering av skolans verksamhet.5. LärarutbildningNu examineras de första grundskollärarna. De hargenomgått en avsevärt förlängd utbildning. För att skapabättre förutsättningar för lärarutbildningen höjdesbehörighetskraven och utbildningstiden förlängdes. Detkrävs gymnasiestudier samt höga speciella krav förolika fördjupningar och specialiseringar.Gemensamt för grundskollärarlinjens båda inriktningarär metodiken, pedagogiken, specialpedagogiken,språkansvaret och praktiken. Här har utbildningen överhela linjen kunnat fördjupas, och inriktas både i deteoretiska avsnitten och i de praktiska mot det kommandeyrket. Genom varvning av utbildningens olika delar kanteori, metodik och praktik befrukta varandra, ochdärigenom ge utrymme för ett gott yrkeskunnande.Parallellt med denna utbildning har det skett en bred ochdjup fortbildning av lärare i som bl.a. syftar tillatt avdramatisera stadieövergångar, bredda ämnesområdenoch fördjupa ämneskunskaperna.De nyexaminerade grundskollärarna har fått enspecialiserad utbildning mot de åldrar ochämnen/ämnesområden som de valt. Skolans förändring harju lett till att många lärare på det nuvarande högstadiet harundervisat i ämnen de inte har utbildning i. Detta kommervi bort ifrån med de nya lärarna. De har sådant djup ochsådan bredd att de inte behöver ''kvacka''.Samtidigt som den första kullen grundskollärare sökersig ut på arbetsmarknaden annonserar regeringen att en nyutbildning skall införas. Bakom uttryck som ''högkunskapsnivå'', ''förhindra läraryrkets isolering'',''karriärvägar'' och ''lärarcertifikat'' döljer sig inget annat änden gamla ämneslärarutbildningen.6. Skolans finansieringFrån och med infördes ett nyttstatsbidrag till skolväsendet, ett så kallat sektorsbidrag. Detär dels elevrelaterat med en geografisk anpassning, delsrelaterat till den sociala situationen i kommunen. Det nyastatsbidraget motsvarar väl de önskemål och krav somföreträdare för det lokala skolväsendet framfört under långtid. Det bidrar dessutom till en mer flexibel och mindrebyråkratisk skola.I diskussionen om valfrihet i skolan talar den borgerligaregeringen om behovet av en så kallad ''skolpeng''.