mot · GF02Ub484 · 1992-01-27 00:00:00 — Forskning inom fritid m.m. har fritiden blivit ett allt viktigaresamhällsfenomen. I det ''post-materiella samhället'' ställsnya värderingar på dagordningen. Livskvalitetsfrågorna blircentrala och en majoritet människor ser fritiden somviktigare än arbetet. Det får antagligen tolkas så, attmänniskor i högre grad än tidigare sätter värde påtillfällen att få utveckla sin personlighet och icke-materiellalivskvalitet. Livet består inte bara av ''hårda ekonomiskafrågor''.Den offentliga sektorn är i hög grad engagerad imänniskors fritidsliv. På den statliga nivån ger fleradepartement anslag till olika slag av fritidsaktiviteter.Landstingen ger bidrag till olika aktiviteter. Kommunernaär engagerade antingen via fritids- och kulturnämnd ellergenom distriktsnämnder. Teatrar, konsertsalar,idrottsanläggningar, föreningslokaler, bidrag till föreningaroch grupper kostar skattebetalarna åtskilliga miljarder.Därtill kommer den kommersiella fritidssektorn.Vilka effekter får dessa satsningar? Vilka offentligainsatser behöver göras för att åstadkomma ett demokratisktoch jämlikt samhälle också på fritidens område, därmänniskor själva kan få avgöra vad de vill ägna sig åtutan socio-kulturella hinder och barriärer?Frågorna hopar sig. Vi nöjer oss med att slå fast tvåsaker:Fritiden är ett viktigt samhällsfenomen, somdrabbar eller skapar möjligheter för varje människa.Vårkunskap om och förståelse för detta fenomen är högstbristfällig.Från socialdemokratiskt håll har vi under1980-talet motionerat om behovet av ökad forskning inomområdet fritid. Vi använder termen ''fritid'' här i bredmening och låter det innefatta alla de olika aktiviteter sommänniskor gör på sin fria tid. Det må gälla förenings- ochfolkrörelsearbete, rekreationsidrott, friluftsliv,amatörkultur, massmediakonsumtion eller turism.Behovet av ökad kunskap på detta område har ocksåpåtalats av olika offentliga organ. Representanter för denkommunala fritidssektorn har uppvaktatregeringen i denna fråga. 1988 presenteradeFolkrörelsekommittén i sitt slutbetänkande ''Mål ochresultat'' ett förslag till forskning om folkrörelser och fritid.Drygt 8 milj.kr. föreslogs för ändamålet. Finansieringenskulle ordnas via de miljarder som delas ut till föreningsliveti statsbidrag.Behovet av ökad kunskap inom området fritidunderstryks också av att den nya gymnasieskolan kommeratt innehålla ett nytt program . Den del iprogrammet som handlar om barn är rikligt försörjd medforskning, medan fritidsdelen, där ett brett synsätt på olikaåldrar/fritid skall anläggas, saknar denna systematiskakunskapsproduktion. De blivande gymnasielärarna ochdärmed även eleverna får inte lämnas i sticket och tvingassöka sig fram i en delvis svåröverskådlig internationelllitteratur. Detsamma kan sägas om folkhögskolornasfritidsledarutbildningar.Problemet är att svenska universitet ännu inte haruppmärksammat fritiden som ett fält för utbildning ochforskning. Här skiljer sig från de flesta västländer. Ialla anglo-sachsiska länder är det möjligt att ta en filosofiedoktor-examen i ämnet fritidsvetenskap (leisure sciences).Denna möjlighet finns även i flera länder både i ochi tredje världen. Flera ERASMUR-program finns inomområdet.I vårt land har fritidsforskningen byggts upp avenstaka forskare. De har arbetat på en avhandlingför att sedan ägna sig åt andra arbetsuppgifter. Sedan 1984finns dock en samarbetsorganisation, Forum förfritidsforskning, vid , vilken samlarintresserade forskare från hela landet. Forumet har ocksåetablerat ett nordiskt och internationellt kontaktnät. 1989publicerade forumet en forskningsplan, vill vilkenForskningsrådsnämnden har givit anslag. Landets endaforskartjänst finns vid Stockholmsfritidsförvaltning.Skall vi också i få en långsiktigkunskapsutveckling på fritidsområdet måste forsknings-och utbildningspolitiska åtgärder vidtas. Enstakaforskningsprojekt kan finansieras genom existerandeforskningsfonder, men inte samordningen eller detlångsiktiga arbetet. Mycket tyder på att någonforskningsfond bör få ett programansvar för denfritidsvetenskapliga kompetensutvecklingen.Frågan om den fritidsvetenskapliga forskningensordnande i måste övervägas i samband med denkommande forskningspolitiska propositionen. Det ärviktigt att frågan får sin lösning, särskilt med tankepå kvaliteten i den nya gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning inom området fritidoch rekreation.