mot · GF02Jo214 · 1992-01-27 00:00:00 — Olika religioners behov av särskilda matvaror var tidigare ett relativt homogent land vadbeträffar befolkningens religion och därmed förenadetraditioner. , efter 2:a världskriget,har till skett ökad invandring av företrädare förandra folk och religioner. Bland dessa kan nämnas utövareav islam, judiska trosbekännare och hinduer. Vårlagstiftning och olika bestämmelser har också anpassats tillden utvecklingen. kvarstår dock vissa hindersom försvårar för i bosatta utövare av vissareligioner.Enligt vår grundlag skall i landet råda religionsfrihet.Som en följd av detta bör man överväga fortsatta rimligaåtgärder som kan avlägsna befintliga hinder för utövarna avandra än den kristna religionen. Detta gäller för närvarandekanske särskilt behov av viss mat som föreskrivs i denmuslimska och judiska religionen.Som ett led i den anpassningen har regeringen i juni1991, efter framställan från ombudsmannen mot etniskdiskriminering (DO), uppdragit åt attundersöka möjligheterna att tillämpa en slakt som dels ärförenlig med de krav som bör ställas fråndjurskyddssynpunkt, dels kan accepteras från muslimsk ochjudisk religiös synpunkt. Det är kanske något överraskandeatt till utredningen inte har knutits sakkunniga företrädareför samfund som företräder utövarna av berörda religioner.Det kan nämnas att , och är de endaländer som fortfarande förbjuder slakt enligt metoderföreskrivna i dessa religioner.För dem som lever strikt enligt andra religioners lagarkan också förekomma behov att ersätta de inhemska ellertill importerade matvaror med andra i enlighet medsin religions föreskrifter. Som exempel kan nämnaskoshermat som kan finnas i konserver, judiskt påskbröd(matzot). Eftersom mycket små mängder av dessa matvarorförbrukas är det i praktiken inte möjligt att inom landetetablera inhemsk produktion. Utövarna av dessa religionerär därför hänvisade till import av sådana produkter.Oblater som används i samband med nattvarden är intebelagda med importavgift. Man kan därför ifrågasätta ominte importavgifter bör slopas även på de matvaror somkrävs för utövning av andra religioner. Eftersom småkvantiteter av dessa varor förbrukas inom landet ärimporten och hanteringen väsentligt dyrare än beträffandeandra matvaror. Det vore mot den bakgrunden rimligt attkompensera detta genom att slopa importavgifter på dessaprodukter.Trots att butikerna som säljer dessa matvarorsubventioneras kraftigt av berörda församlingar är prisernamycket väsentligt högre än på motsvarande matvarorförekommande i den allmänna handeln. Detta drabbarsärskilt de mindre bemedlade utövarna av andra religioner.Det har framkommit att barnfamiljer och pensionärer harsvårt att ha råd att köpa kött, konserver och andra matvarorsom behövs för utövning av deras religioner.Kristendomen är landets religion. Det är naturligt attsamhället prioriterar åtgärder som krävs för utövning avlandets officiella religion. förefaller priser somutövarna av andra religioner måste betala för sina matvarorsom orimligt höga. Import av sådana matvaror skulle inteutgöra någon konkurrens för svenskt jordbruk eller handel.Behov av gränsskydd torde därför inte föreligga.Om och när kyrka och stat skiljs bör åtgärder övervägasför att staten skall kunna driva in avgifter för samtliga störreinom landet förekommande samfund. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär attjordbruksverkets utredning i fråga om skäktning (ärende838/89, 857/91 regeringsbeslut ) kompletterasmed sakkunniga företrädare för muslimskt och judisktsamfund,2. att begär att regeringen utrederförutsättningar för att slopa importavgiften på matvarornödvändiga för utövning av i landet förekommandereligioner,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens indrivning av avgifter tillde större inom landet förekommande religiösa samfunden.