mot · GF02U504 · 1992-01-27 00:00:00 — I mångaavseenden har denna politik åtminstone vid eninternationell jämförelse varit framgångsrik. Så t.ex. har vifärre trafikolyckor där alkohol finns med än i de flesta andraländer.Två viktiga inslag i den svenska alkoholpolitiken när detgällt att hålla nere konsumtionen har varit prisinstrumentetgenom höga punktskatter och begränsningar itillgängligheten genom försäljningsmonopoletSystembolaget.De svenska medlemskapsförhandlingarna bör föras såatt vi i även som medlemmar med hänvisning tillfolkhälsan kan föra en självständig och restriktivalkoholpolitik. Alla möjligheter bör prövas att ävenfortsättningsvis använda såväl prisinstrument somförsäljningsmonopol. Därutöver är det viktigt att vi sommedlemmar bidrar till att skapa en medveten alkoholpolitikinom EG. I ett allt öppnare krävs nya och offensivainslag i alkoholpolitiken.6.13 Flykting- och invandrarpolitikEuropa är ett mångkulturelltsamhälle. Denna karaktär kommer att förstärkas.Den rörliga arbetsmarknaden kommer att ökamigrationen inom . Förutsatt att utvecklingen motdemokrati fortsätter i behöver det inte bli någrapåtvingade befolkningsrörelser, dvs. Däremot kan naturligtvis svåraförsörjningsproblem i skapa ett stortimmigrationstryck på övriga europeiska stater.Europa som helhet -- och i synnerhet de flesta av denuvarande EG- och EFTA-länderna -- måste för mycketlång tid framöver räkna med att ett stort antal människorfrån framför allt , , ochAfrika vill söka skydd undan förföljelsekrig och katastrofereller helt enkelt för bättre levnadsvillkor i Europa.För en del av dem är det alltså samma drivkraft som islutet av och början av detta drevhundratusentals människor från vårt eget land tillNordamerika. Det gäller för att med generöstbistånd och investeringar göra väsentligt ökade insatser föratt bistå människor i dessa länder att bygga upp sina egnasamhällen.Europa måste samarbeta och finna en gemensamhållning till dem som söker sig hit. Det finns risker för att engemensam flyktingpolitik inom EG kan bli alltför restriktiv.Vi vill betona vikten av att upprätthålla en generös ochsolidarisk flyktingpolitik, både beträffande enskildaasylsökandens ärenden och vad gäller överföring avflyktingar genom flyktingkvot. Vi förutsätter också att ensamordning och ett samarbete skall medföra att gör minimiåtaganden som skall garantera engemensam, generös och humanitär flyktingpolitik.Gemensamma solidariska insatser i flyktingpolitiken ärockså en viktig förutsättning för att kunna mötafrämlingsfientlighet och rasism. I hela måste viaktivt bekämpa främlingsfientlighet och invandrarhat,rasfördomar och rasism som sprider sig och riskerar attunderminera våra egna samhällens demokratiska struktur.En gemensam kamp mot rasismen måste ha sitt stöd i ettgemensamt generöst förhållningssätt i flykting- ochinvandrarpolitiken.6.14 ÖsteuropapolitikenEtt vittomfattande samarbete med Central- ochÖsteuropa håller på att ta form. De fasta strukturerna församarbetet har ännu inte bildats. Den omvälvandeutvecklingen nödvändiggör ständigt nya initiativ. Det ärdock uppenbart att det i detta samarbete finns en kärna avstor betydelse för hela framtid.Socialdemokraterna kräver av regeringen att ger ettkonkret bidrag till att framtidens också blir allafolks Europa.Socialdemokraterna har föreslagit ett konkret programför samarbete med . Det återfinns ipartimotionen ''Ny chans för folk''.Östeuropas utveckling är givetvis beroende avintegrationen i det europeiska samarbetet. ,och har deklarerat att de önskarbli medlemmar i östeuropeiska länder kan väntasfölja efter. Det går inte att förutsäga hur dessa länderkommer att kunna integreras och när. En europeiskgemenskap med dubbelt så många medlemmar som ärdock ingen omöjlighet inom överskådlig framtid.När vi söker medlemskap gör vi det i förvissning om attden organisation vi går in i inte kommer att vara en exklusivklubb som utestänger sin omgivning. Ett så brett sommöjligt alleuropeiskt samarbete är vårt mål. För dettakommer vi att verka inom EG.Under tiden utsträcker EG möjligheten till ett närmaresamarbete med de östeuropeiska länderna. Tillsammansmed övriga tolv genomförs ettbiståndssamarbete som koordineras av det s.k. som är knutet till . Dettaviktiga multilaterala samarbete har under degångna två åren spelat en aktiv roll i att bygga upp.G24-samarbetet sträcker sig över alla samhällsområden:ekonomiska reformprogram, miljövård, infrastruktur,finansiellt stöd, livsmedelsbistånd,universitetsutbytesprogrammet Tempus m.m. Genom deteuropeiska samarbetet har även den Europeiskautvecklingsbanken bildats, i vilken alla europeiskaoch flera är medlemmar.Av största vikt för de östeuropeiska länderna är att deinte möts av handelshinder på den marknad som är viktigastför dem, den europeiska. Inom EFTA har arbetatför minskade handelshinder. kan nu ocksåfrihandelsavtal undertecknas med , ochTjeckoslovakien. Diskussioner om liknande avtal har inlettsmed de baltiska staterna och med andra länder även utanförEuropa. EG har undertecknat samarbetsavtal av olikalångtgående innebörd med flera östeuropeiska länder.6.15 BiståndspolitikBiståndspolitiken sköts i huvudsak självständigt av varjenation i . Detta förhållande gäller även för . av bistånd administreras av . Mycket av handel och bistånd med deländer i tredje världen som EG har utvecklat en speciellrelation till regleras genom de s.k. Lomé-avtalen. andel av EGs import är så hög som . Detta kan jämföras med andelen av importfrån , som utgör endast 6 %.Svensk biståndspolitik är väl respekterad inom EG ochandra multilaterala organisationer. Vid ett medlemskapkommer att ta med sig en kompetens och eninriktning på vilken det finns god efterfrågan.EGs deklarerade riktlinjer ligger nära huvudlinjerna isvensk biståndspolitik. Vi kommer att kunna ge ett gottbidrag till att driva detta vidare. Tillsammans med andraländer som står oss nära, t.ex. ochDanmark, skulle vi därigenom vinna ett ökat inflytande påEGs bistånd och EGs samordnande roll.Flera EG-medlemsländer för emellertid en u-lands- ochbiståndspolitik som kunde stå i bättre samklang med denväxande samsynen inom internationella organisationer ochsom stödjer.Vi socialdemokrater kräver att regeringen verkar för attde idéer om internationell solidaritet som den svenskabiståndpolitiken står för skall vara vägledande för detsamarbete som utvecklas med andra EG-länder.6.16 ÖvergångsbestämmelserEn medlemskapsförhandling innebär i en rad avseendenatt övergångsbestämmelser skapas för att underlättainträdet. I detta sammanhang gäller att EFTA-länderna iEES-avtalet fått möjlighet att behålla de normer,gränsvärden, nivåer etc. där EFTA-länderna ställer högrekrav än man gör inom EG i fråga om hälsa, säkerhet ochmiljö. Det gäller t.ex. bestämmelser på livsmedelsområdet,arbetsmiljön och den yttre miljön. Från EFTA-ländernassida har utgångspunkten varit att vid en framtidaomförhandling kunna behålla dessa in till dess att EGuppnått liknande högre nivåer.Det är av största vikt att den imedlemskapsförhandlingen intar en motsvarande position,dvs. hävda att genom övergångsbestämmelser gesmöjlighet att behålla sina i vissa avseenden strängare kravin till dess att man inom EG uppnår motsvarande nivåer.6.17 Ett öppet i EGSverige har i många avseenden goda kontakter medländer i den tredje världen, såväl genom vårt bistånd ochvårt allmänna solidaritetsarbete som genom politiska ochhandelsmässiga kontakter. Den svenska handelspolitikeninnebär också, jämfört med EG, en mer frihandelsvänliginriktning. Det gäller exempelvis textilimporten från liksom vårt handelssamarbete med ochÖstasien, som inte präglas av samma protektionistiskatendenser som finns inom EG i fråga om vissa varugrupper.Som EG-medlem kommer vi att omfattas av EGshandelspolitik. Också här är det viktigt att genomövergångsbestämmelser inte abrupt behöver skära avupprättade handelskontakter med länder ochproduktområden där EG intar en mer restriktiv hållning.Särskilt viktigt i detta sammanhang är att GATT-rundan fårett tillfredsställande resultat så att alla länder inklusive får acceptera en mer omfattande frihandel.Som EG-medlem måste vara pådrivande ifrihandelsvänlig riktning. Det gäller inte minst i fråga omÖsteuropa. Det gäller också att arbeta för att EG intar engenerös hållning till de fattiga länderna i syd såväl i fråga ombistånd som handel. Det är därför av största betydelse attden nuvarande regeringen fortsätter att utveckla de närakontakter med de fattiga länderna som varit ettkännemärke för socialdemokratiska regeringar.De signaler som givits av den borgerliga regeringen omatt minska kontakterna med dessa länder för attkoncentrera sig på är kortsynta och perspektivlösa.Många förväntar sig i stället att som EG-medlemmedför ett kunnande och ett väl utvecklat politiskt,ekonomiskt och socialt kontaktnät med många av ländernai världen utanför Europa.7. Förhandlingar och folkomröstningSocialdemokratin verkar för att svenska folket skall taställning till frågan om medlemskap i i enfolkomröstning.I och genomfördes folkomröstningar om medlemskap i efter det att förhandlingar slutförts. IDanmark resulterade folkomröstningen i ett ja tillmedlemskap och i i ett nej.Det förefaller oss lämpligt att genomförafolkomröstningen efter avslutad förhandling. Några sakskälför att hålla folkomröstning på den allmänna valdagenförefaller inte finnas. Tidpunkten för folkomröstningen börbestämmas efter överläggningar mellan partierna iriksdagen.Socialdemokratin utfäster sig för sin del attfolkomröstningsresultatet skall vara förpliktande även omfolkomröstningen formellt är av rådgivande karaktär.Under den period då den bedrivermedlemskapsförhandlingar med EG är det viktigt att skapagoda förutsättningar för alla samhällsmedborgare att taställning till utvecklingen. För att ge alla partier insyn i ochmöjlighet att följa förhandlingsarbetet bör i riksdageninrättas ett av den modell som lagts fram i densocialdemokratiska reservationen i riksdagsutredningen.Alla människor måste ges goda förutsättningar att självaskaffa sig kunskaper inför folkomröstningen. Det är enviktig fråga för demokratin i Sverige.Folkbildningen har visat sig betydelsefull i sådanasammanhang. Det kan räcka med att påminna omförberedelserna inför folkomröstningen om kärnkraften1980. Då förvånades många utomstående betraktare av denstora och breda kunskapen svenska medborgare hade omkärnkraften.För att skapa goda förutsättningar för medborgarna attinhämta kunskaper inför folkomröstningen krävs en breduppläggning av informationsverksamheten.Riksdagen bör därför anslå medel till bl.a.folkbildningsorganisationer, fackliga organisationer ochandra folkrörelser för en bred informations- ochstudiesatsning. Ekonomiska medel bör avsättas fr.o.m.1992 fram till folkomröstningen. Betydande ekonomiskaresurser måste avsättas för att möjliggöra bredainformations-, studie- och kampanjinsatser införomröstningen.Regeringen bör redan i kompletteringspropositionenåterkomma med förslag om medel till en sådan bredinformations- och studiesatsning. Regeringen bör därvidäven ange förslag till fördelning av dessa medel. I ett förstasteg, fr.o.m. /93, bör särskild vikt fästas vidde insatser som studieförbunden kan göra. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen med EG skallbedriva medlemsförhandlingar med den inriktning somangetts i denna motion,2. att begär att regeringen skall bedrivamedlemsförhandlingar med beaktande av desäkerhetspolitiska överväganden som uttryckts i dennamotion,3. att begär att regeringen skall bedrivamedlemsförhandlingar med beaktande av de övervägandenvad gäller den ekonomiska politiken och den ekonomiskaoch monetära unionen som uttryckts i denna motion,4. att begär att regeringen innanförhandlingsposition slutligt fastställs vad gäller medverkani den ekonomiska och monetära unionen gör en fördjupadanalys och granskar det särskilda protokoll som Danmarkhar tecknat,5. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffandejämställdhet,6. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffandearbetsmarknadspolitiken, arbetsmiljö och arbetsrätt,7. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffanderegionalpolitiken,8. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffandeinfrastruktur,9. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffande forskningoch utbildning,10. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffandeskattepolitiken,11. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffandemiljöpolitiken,12. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffande jordbruks-och fiskeripolitiken,13. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffandekonsumentpolitiken,14. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffandekooperationens utvecklingsmöjligheter,15. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffandealkoholpolitik och folkhälsa,16. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffande flykting-och invandrarpolitik,17. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffande samarbetemed ,18. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffandeinternationellt utvecklingssamarbete,19. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av de krav somkommer till uttryck i denna motion beträffandeövergångsbestämmelser,20. att begär att regeringen skall bedrivamedlemskapsförhandlingar med beaktande av deöverväganden som kommer till uttryck i denna motion omett öppet i EG,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anslå medel för en bredinformations- och studiesatsning inför folkomröstningenom medlemskap i ,22. att begär att regeringen ikompletteringspropositionen återkommer till riksdagenmed förslag till fördelning av dessa medel,23. att beslutar inrätta ett av denmodell som lagts fram i den socialdemokratiskareservationen i riksdagsutredningen.