mot · GG02Fi31 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin I den socialdemokratiska motionen med anledning avproposition 1992/93:50 om den ekonomiska politiken utgörsysselsättningsfrågan en viktig del. I partimotionenhemställs att regeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag till åtgärder som kan bidra till ökadsysselsättning. Med instämmande i vad som föreslås ipartimotionen vill vi anföra följande beträffandesysselsättningen i län:Som vanligt är situationen svårast i Norrlandslänen. INorrbotten står nu 13 000 människor utan arbete, en ökningmed från . Mer än var fjärdebyggnadsarbetare i länet är arbetslös. kansju av tio byggnadsarbetare i vara utan arbete.Särskilt allvarlig är den extremt höga arbetslöshetenbland ungdomar. En tredjedel av de arbetslösa är ungdomarmellan 18 och . Därmed är nästan var femte ungdomutan arbete.Detta får förödande konsekvenser, ekonomiskt, socialt,mänskligt och också fysiskt. Inte bara de enskildaindividerna drabbas av arbetslösheten. Även samhälletförlorar på att människor inte har sysselsättning.Vi socialdemokrater har tillsammans medarbetsförmedlingarna, länsarbetsnämnden, kommunernaoch ett antal större företag i länet gått igenomarbetsmarknadssituationen i de olika kommunerna. Utifrånvarje kommuns situation och förutsättningar har vi lyft framett antal projekt som är möjliga att sätta igång och som delsskapar arbetstillfällen , dels pålängre sikt kommer att få betydelse för orten.En del av de föreslagna projekten avser uppbyggnad avnya arbetsplatser som direkt ger bestående sysselsättning.Andra syftar till att höja kompetensen bland människornapå orten och därmed förbättra sysselsättningssituationen.Flertalet av åtgärderna handlar om förbättring avinfrastruktur som ökar orternas attraktionskraft. Andraåter syftar till en breddning och differentiering avnäringslivet på orten vilket förstärker dess motståndskraftmot svängningar i konjunkturen.KommunikationerEtt väl fungerande transportsystem är en nödvändigförutsättning för ett livskraftigt och differentierat näringslivi . Länets transportsystem präglas avkombinationen tunga massgodstransporter och av snabbaoch flexibla transporter som tillgodoser behoven förtjänstenäringar och privatresenärer. Väl utbyggda, säkraoch snabba telekommunikationer har ocksåalltmer ökat i betydelse.TelekommunikationerMot den bakgrunden synes statens höjdaavkastningskrav och indragningar av medel från Televerkettveksamma. Det leder till minskade investeringar itelekommunikationsnätet eller höjda teletaxor, bådaåtgärderna till nackdel såväl för verksamheter i glesbygdensom för informationsindustrin i stort.Norrbottens perifera geografiska läge och stora ytamotiverar särskilda insatser för att etablera och användaolika former av telekommunikationer. Sådanakommunikationer bidrar till att överbrygga problemen medlånga avstånd mellan kunder och leverantörer.Insamling, lagring, bearbetning och distribution avinformation kan utvecklas till en viktig näring med storbetydelse för länets sysselsättning.Under 1990-talet förväntas behovet av utbildning öka.Därför blir tillgängligheten till utbildningen en central frågai synnerhet för länets inland. Med hjälp avtelekommunikation och utvecklade former avdistansutbildning i kombination med traditionell utbildningblir det möjligt att tillgodose en stor del avutbildningsbehovet.Televerket måste tillföras resurser för att påskyndaomoch utbyggnaden av telekommunikationsnätet i helalänet. Inte minst gäller detta för länets inlandskommuner,för vilka och fiberoptiska nät skulle fåmycket stor betydelse när det gäller att skapaförutsättningar för snabb och säker data- ochinformationsöverföring och därmed arbetstillfällen inominformations- och tjänstesektorn.För att ge alla kommuner tillgång till länetsutbildningsresurser, måste en fortsatt satsning påuppbyggnad av ITV-studior ske. Som komplement till dessabör en mobil studio byggas upp för de kommuner somsaknar fast studio.En utbyggnad av höghastighetsnätet Lunet till attomfatta regionen ----bör utredas. För attunderlätta och få till stånd planerade satsningar på eninternationell miljödatabas och ett rymduniversitet i likaså ett höghastighetsnät byggas upp även där.VägarKrisöverenskommelsen mellan socialdemokraterna ochregeringen har bland annat lett till att 1,5 miljarder kronoranvisas för upprustning av länsvägnätet. Det är nu ytterstviktigt att dessa arbeten snabbt kommer igång. Norrbottenslän har en mycket god planeringsberedskap för att snabbt fåigång arbetena.Det övergripande vägnätet, E4, E10 och riksväg 45knyter samman de större orterna i länet med övriga delar avSverige. Vägarna är också kopplade till de större städerna igrannländerna.För att förstärka länets tillväxtcentrum ----som ett storstadsalternativ i norr bör huvudvägarna,E4 respektive , som förbinder de tre städerna, hamotorvägsstandard. Inte minst ur ett europeiskt perspektivbör standarden på det övergripande vägnätet i övrigt ocksåförbättras. Detta gäller dels mellan länsgränsenmot och , dels väg 400 mellanHaparanda och . En sådan standardhöjninghandlar i huvudsak om förbättring av trafikplatser,breddningar och förstärkningar. När det gäller riksväg 45bör vissa länsvägar som ansluter och fungerar sommatarvägar rustas upp. Detta gäller t.ex. väg 653 Åkroken--Moskosel.En nödvändig förutsättning för att utveckla turismen ochövrigt näringsliv i är just att väg 400 rustas upp.De satsningar som görs får inte avsedd effekt om inte vägensstandard förbättras.JärnvägarJärnvägsnätet är särskilt viktigt för de långvägagodstransporterna och för persontrafiken mellan städernainom länet och i de övriga Norrlandslänen.En utbyggd Bottniabana längs hela Norrlandskustenkompletterar stambanan och ger förbättradtransportkapacitet av gods mot både söder och norr. Det ärangeläget att ett komplett beslutsunderlag om projektet nusnabbt arbetas fram.Ett utvecklat handelsutbyte mellan länet å ena sidan ochMurmansk--Arkhangelskområdena, övriga Nordkalottenoch EG å andra sidan förutsätter satsning påjärnvägstransporter, främst då med utgångspunkt frånBoden--Haparandabanan, som är den endajärnvägsförbindelsen österut. För att banan skall motsvarade krav som då ställs behövs en omfattande upprustning ochen elektrifiering.Av samma skäl är det nödvändigt att man i anslutning tillgränsen mot får en omaxlingsstation som möjliggörsnabba och rationella transporter över gränsen.Triangelspår i och samt enkombiterminal inom Fyrkantsområdet är också nödvändigainvesteringar för att göra järnvägstranporterna efterstambanan och snabbare och rationellare.FlygDe långa avstånden både inom regionen och till andraregioner i övriga delar av landet och på kontinenten görflyget till både ett effektivt och nödvändigt transportsätt förNorrbotten. Flygplatserrna har därför en avgörandebetydelse för näringslivets utveckling.Luleå flygstation behöver som en av landets mesttrafikerade flygplatser investeringar i ny varmhangar ochhangarplatta, ny driftbyggnad och nya kontorslokaler samtutökning av stationsplattan.Vid behövs investering iuppställningsplatta, avisningsanläggning, tillbyggnad avavgångs- och ankomsthall samt ombyggnad av befintligstationsbyggnad och hangar.Kiruna flygplats intar en särställning bland landetsflygplatser. har utvecklats till ett centrum förEuropas rymdforskning. har också blivit välkänt iEuropa på grund av ozonsatsningen. En förlängning avflygplatsens rullbana med skulle skapaförutsättningar för att även amerikansk ozonforskning kanförläggas hit. En sådan etablering av skulleytterligare lyfta fram och län.Även i och skulle förutsättningarna förutvecklingen av näringslivet avsevärt förbättras medtillgång till egen landningsbana för mindre flygmaskiner.För del skulle den militära flygbasen efter endel smärre investeringar kunna användas.Utbildning och forskningUtbildning och forskning är en av de allra viktigastesatsningarna sett i ett strategiskt perspektiv. Välutbildadarbetskraft är en grundläggande förutsättning för regionalutveckling. Genom framtidsinriktade satsningar inomutbildnings- och forskningsområdet stärks Norrbottensförutsättningar att bli en attraktiv region för både nationellaoch i LuleåHögskolan har fasta forskningsresurser endastinom teknisk fakultet. måste högskolan få fulluniversitetsstatus genom inrättande av en filosofiskfakultet.Bristen på arkitekter i är fortfarande ett hinderför en god utveckling av landsdelen. En arkitektskola inomhögskolan i bör därför etableras. Högskolan harutarbetat förslag till arkitektskola.Både denna breddning av utbildningen ochfördjupningen av högskolans traditionella utbildning på dettekniska området måste följas upp av investeringar ibyggnader och andra faciliteter såsom lärosalar, aula,forskningslaboratorier, studentbostäder,gästforskarbostäder och internationellt studenthus.Högskoleutbildningar i KirunaFör närvarande pågår iordningställande av lokaler förrymdingenjörs- och ingenjörsutbildningarna samt lokalerför administration i . En andra etapp avseendelaborationsutrymmen, lokaler för studentkår, lokal förlärarutbildning och fristående kurser bör kunnaåstadkommas med statlig delfinansiering.Etableringar av rymduniversitet och miljödatabank iKiruna skulle få en oerhörd betydelse för såväl ochlänet som för riket. Socialdemokraterna i anserdärför att staten på alla sätt bör verka för att dessaetableringar skall komma till stånd. Med statlig hjälp börockså byggnader nödvändiga för dessa institutioner kunnauppföras.En forskningsstation är planerad i . Stationenkommer att ligga i anslutning till ett planerat renslakteri.Användare blir bl.a. Lantbruksuniversitet.Satsningen är av stort värde för rennäringens framtid.Byggandet av såväl forskningsstationen som slakteriet börstödjas av staten.Kvalitetshöjning inom grundskola och gymnasiumSom tidigare nämnts är goda utbildningsmöjligheter enförutsättning för en positiv utveckling för en region. Därförär det också viktigt att grundskola och gymnasium ikommunerna kan erbjuda hög kvalité i form av bra lokaler,teknik och arbetsmiljö.Kommunerna erhöll under /92 23,4miljoner kronor i statligt stöd (stimulansbidrag) förförbättring av den fysiska skolmiljön. Efter budgetåret1992/93 upphör bidraget, men ett stort behov avförbättringar kvarstår. Kommunernas möjligheter attfullfölja miljöförbättringarna är i hög grad avhängigt avstatligt stöd. Kommunerna i redovisaråterstående behov av miljöinvesteringar med 123 miljonerkronor.KulturSocialdemokraterna i anser att kulturen haren mycket stor betydelse för den regionala och lokalautvecklingen. Ett rikt kulturutbud och kulturliv gör länetattraktivt för människor att bo och leva i. Människorsönskemål beträffande bostadsort påverkar i sin tur i höggrad etableringen av företag.Norrbotten har tre olika kulturer, den svenska, denfinska och den samiska kulturen. Dessutom finns mångainvandrare. De kulturella satsningarna måste anpassasdärefter. Satsningarna bör enligt vår uppfattning i förstahand inriktas på lokala kulturella verksamheter ochaktiviteter, gärna med tyngdpunkt på musik och musealverksamhet.Mot denna bakgrund anser vi att iNorrbotten bör få ett särskilt anslag att fördelas i förstahand på lokala kulturella insatser inom länet. Pengarna börgå till att anskaffa lokaler för media, utställningar och tillmötes- och konferenssalar.TurismTurismen som näring har särskilt för ett län somNorrbotten en stor betydelse. Trots att förutsättningarna förturismen i länet är mycket goda befinner sig näringen förnärvarande i en viss kris beroende på dels en vissöveretablering, dels brister i marknadsföringen bådenationellt och internationellt.Länets turistnäring behöver därför stöd för sinproduktutveckling och marknadsföring.Två områden inom länet har ett stort nationellt ochinternationellt attraktionsvärde för turism, nämligenfjällområdet och kusten. Någon av fjällanläggningarna börkunna vidareutvecklas till en exklusiv vinterturistort,medan som sommarturistort bör kompletteras med ettäventyrsbad i anslutning till delen av älv har ett mycket stort värde urrekreations-, kulturupplevelse- och sportfiskesynpunkt.Med hjälp av statligt stöd kan området utvecklas till ettattraktivt sportfiskeområde.InformationsteknologiI dagens och morgondagens komplexa samhälle blirinformationshanteringen alltmer betydelsefull. På dettaområde är den s.k. geografiska informationsteknologin() under snabb utveckling. Teknologin bygger pådatabaser innehållande geografisk och annan information.Syftet är att tillgodose de kraftigt ökade kraven påtillgänglighet, aktualitet och kostnadseffektivitet inomsamhällsplanering och samhällsbyggande.I pågår ett intensivt arbete med att byggaupp databaser med sådan information. Desamhällsekonomiska spridningseffekterna av satsningar påsådana databaser är betydande och densamhällsekonomiska avkastningen har uppskattats till minst1 miljard kronor för landet som helhet.Mot denna bakgrund anser vi att beredskaps- ochsysselsättningsmedel skall avdelas för att påskyndauppbyggnaden av dessa databaser. harfärdiga detaljerade planer för projekten, vilka kan påbörjasmed mycket kort varsel.Insatser inom näringslivetDe viktigaste basnäringarna i , malmen ochskogen, befinner sig i en svår situation. måste staten somägare gå in och ta sitt ansvar och garantera fortsattutveckling vid , och och ASSIFör del måste nu ett nytt kulsinterverk och enny huvudnivå komma till stånd. Ett förverkligande av dessaprojekt skulle betyda oerhört mycket för bygg- ochanläggningsarbetsmarknaden i hela länet och innebär attLKAB kan fortsätta sin verksamhet under ytterligare 25 år.För skogsindustrin i länet i allmänhet bör staten vidtaåtgärder för att stimulera ett rationellt skogsbruk ochminska kostnaderna för framtransport av virke tillindustrierna. Staten bör också delta i en fortlöpandeproduktutveckling och vidareförädling inom trä- ochpappersområdet, allt i syfte att öka konkurrenskraften ochmotståndskraften mot konjunktursvängningar.ProspekteringFör närvarande förekommer praktiskt taget ingenprospekteringsverksamhet i . Detta är ytterstolyckligt. Vi vet att man i landet och inte minst iNorrbottens län har stora mineraltillgångar. Det är ettoerhört resursslöseri att inte utnyttja dessa. Därför är detnödvändigt att statens prospekteringsverksamhetåterupptas.Kvinnliga utvecklings- och kompetenscentrumKvinnorna drabbas nu mycket hårt av arbetslöshet.Därför krävs särskilda insatser för att skapa arbetstillfällenför kvinnor. För att stödja initiativ från kvinnor att startaegna verksamheter bör kvinnliga utvecklings- ochkompetenscentrum inrättas på förslagsvis två orter i länetdär kvinnor som är i färd med eller har startat en egenverksamhet kan få hjälp i form av utbildning,konsulttjänster m.m.VerkstadsindustrinDe statliga verkens stöd till tidigareläggning avinvesteringar med kommer positivt attpåverka verkstadsindustrin. Men detta är inte tillräckligt föratt vårt läns verkstadsindustri skall klara krisen. Ytterligareinsatser riktade direkt till i första hand underleverantörertill den större och medelstora industrin behövs.Det regionalpolitiska stödetÅr 1990, under högkonjunktur, drogs detregionalpolitiska stödet in. Indragningen var då befogad. har vi en helt annan situation. Lågkonjunkturen slår sinskugga över stora delar av världen. Det svenskafinanssystemet är i kris. dras med en mycket högräntenivå. Allt detta lägger en förlamande hand överinvesteringsverksamheten. Länsstyrelserna måste nu fåvidgade befogenheter att stimulera investeringar inäringslivet genom ett ökat regionalpolitiskt stöd.En snabbt verkande åtgärd för att stötta byggsektorn äratt arbetsmarknadspolitiska medel sätts in i ROT-projekt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i denna motion och i socialdemokraternas partimotion1992/93:Fi35 anförts om sysselsättningsförhållandena iNorrbottens län.