mot · GF02Fi92 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) I kompletteringspropositionen del II föreslås ett nyttsystem för statsbidrag till kommunerna. De flesta av despecialdestinerade bidragen försvinner och ersätts av ettgenerellt statsbidrag.Det förslag som läggs fram bygger på denkommunalekonomiska kommitténs betänkande som underärendets gång förändrats på en del punkter. Det har ocksåvarit en omfattande remissomgång och debatt om det nuframlagda förslaget. Förslaget till det nyastatsbidragssystemet har varit svårt att analysera ochfrågetecknen har varit många, en del synes fortfarande varaorätade. Symptomatiskt för hela förslaget är att det i tvåomgångar lagts fram ett rättelseblad efter det attpropositionens del II tryckts. Frågan kvarstår om det ävenefter dessa rättelser finns betydande fel i förslaget -- myckettalar för det.Det har talats mycket om vinnare och förlorare på denhär reformen. Många får nog också intrycket att det är litetav ett lotteri över det hela. Syftet med det nyastatsbidragssystemet sägs vara att skapa mer likvärdigaekonomiska förutsättningar mellan kommunerna -- det nyabidraget utgår oberoende av vilken verksamhet kommunenbedriver. Det är möjligt att ett sådant system är rättvist,förutsatt att olika påverkande faktorer ger ett rättvistutslag, men vad som är odiskutabelt är att för en del avkommunerna blir omställningen svår. Det handlar då omkraftigt minskade bidrag mot nuläget och att den förändringsom därvid blir nödvändig skall ske under en mycket korttid.Dorotea kommun i är en av de s.k.förlorarna på den här reformen. Kommunen, som ligger ilänets inland, har 3 750 invånare med en kommunalutdebitering på 20:65 -- med landstings- och kyrkoskatt blirdet 32:85.Kommunen har försökt att leva upp till de krav påservice som både kommuninvånare och statsmakten krävt.En tung insats har varit att hålla dörren till arbetslöshetenstängd och därmed förhindra en alltför storbefolkningsminskning. Andra krävande insatser har varitatt uppfylla statsmaktens krav på en utbyggd barnomsorgoch att ge en allt större andel åldringar i kommunen en bravård. Detta har bl.a. medfört att kommunen har fått detextra skatteutjämningsbidrag som försvinner.Kommunen har en total omslutning på sin budget av 174miljoner kronor, därav uppgår nämndernas verksamhet till140 miljoner kronor.Enligt de beräkningar som kunnat göras så tyderdessa på att det förändrade statsbidragssystemet när det heltslår igenom 1995 innebär en förändring på minus 15miljoner kronor. Detta skall då jämföras med attkostnaderna för den verksamhet som sorterar under barn-och ungdomsnämnden uppgår brutto till 40 miljonerkronor, socialnämnden likaledes -- alltenligt budget. Trots att det införs övergångsreglerför så innebär det förändradestatsbidragssystemet en helt omöjlig situation för Doroteakommun. Till detta skall då också läggas attkonsekvenserna av vissa avsnitt i det lagda förslaget till nyttstatsbidragssystem ännu inte går att överblicka. Myckettalar för att t.ex. kommun kommer att vidkännasännu större minskning i statsbidraget än vad som kanbedömas.Den här mycket enkla genomgången avförutsättningarna för t.ex. kommun visar attkommunen, tillsammans med vissa andra kommuner, fårmycket stora -- för att inte säga oöverstigliga -- problem attklara denna omställning.Här kommer det inte att hjälpa med den beryktadeosthyveln, utan här handlar det om att ta bort hela ellerstora delar av verksamheter. Redan nu är det svårt attuppnå den regionalpolitiska målsättningen om arbete,service och god miljö varhelst i landet man bor. Hurkommer det nu att bli i många kommuner efter dennaomställning?Slutsatsen av det hela måste bli att reformen inte börgenomföras . Istället bör frågan på nytt utredas och iväntan på detta bör det nuvarande systemet användas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens proposition 1991/92:150del II.