mot · GF02A812 · 1992-01-27 00:00:00 — Kvinnans ställning i samhället InledningVarje individ måste respekteras och bedömas efter sinaegenskaper. Det gäller såväl kvinna som man. Kampen förjämställdhet är också kampen för att erkänna individuellaskillnader. Det handlar inte om att välja en man eller enkvinna. Det handlar om att välja den mest kompetentaoavsett kön. Däremot måste villkoren och värderingarnaändras så att kvinnor inte blir förbigångna eller hindras attvidareutvecklas på arbetsmarknaden just på grund av sittkön.Detta kräver insatser inom många olika delar avsamhället. Det gäller att påverka attityder. Den sortenspåverkan uppnås inte enbart genom politiska beslut ochlagar. Den uppnås framför allt genom att enskilda individertar ett personligt, praktiskt och moraliskt ansvar.Det grundläggande felet i jämställdhetsarbetet har varitden mångåriga nedvärderingen av arbetet med hem ochfamilj. Ordet jämställdhet har på grund av den ensidighetmed vilken frågan har behandlats fått en negativ klang, somriskerar att försvåra utvecklingsmöjligheterna för kvinnor.Barn och ungdomar måste se och uppleva att män ochkvinnor har samma rättigheter och möjligheter. Det är detgoda exemplet som framför allt påverkar beteendena hosdet uppväxande släktet.Föräldrar kan genom sitt uppträdande i hög grad präglasina barn -- självförtroende grundläggs till stor del ibarndomen, synen på könsrollerna hämtas i storutsträckning från den lilla världens krets. Hur modernuppträder präglar ofta barnens syn på kvinnor liksomfaderns uppträdande påverkar bilden av män.Kvinnor och män har samma ansvar föropinionsbildningen bland de unga. Jämställdhetsfrågan ärlika viktig för mannen som för kvinnan. Den personligautvecklingen främjas av jämställda relationer som leder tillett gemensamt ansvar för hem, hushåll och barn.Flickor måste stimuleras att satsa på längre utbildningarinom ekonomiska, tekniska eller andra för närvarandetypiska manliga yrken. Unga kvinnor måste ocksåuppmuntras att i större utsträckning ta ansvar och inteöverlämna beslutsfattande i olika sammanhang till män.2. Jämställdheten i lagstiftningenFör fick svenska kvinnor allmän rösträtt ochblev valbara. beslutades attförvärvsarbetande kvinnor ej fick avskedas på grund avhavandeskap, förlossning eller giftermål. För 20 år sedanfastslogs att borde verka för jämställdhet. För10 år sedan instiftades rätten till 6 timmars arbetsdag försmåbarnsföräldrar.1979 antogs en lag som skall främja jämställdhet mellankönen. har ytterligarejämställdhetsinriktade åtgärder vidtagits, bland annat enlag om könsdiskriminering i arbetslivet. Vidare haräktamakeprövning för studiemedel avskaffats. Våren 1991EG-anpassades jämställdhetslagen, vilket medförde enskärpning av lagen bland annat vad avserlönediskriminering på grund av kön, sexuella trakasseriersamt aktiva jämställdhetsåtgärder på företagen. Riksdagenhar fattat beslut om ett femårigt nationellthandlingsprogram för jämställdhet och en nordiskhandlingsplan har tillkommit i samma syfte.3. Familjen och jämställdhetenI hemmet ställs jämställdhetsidealen på svåra prov.Jämställdhet kan inte uppnås i andra delar av samhället ominte jämställdhetsarbetet börjar inom familjen. Den sominte klarar jämställdhetsproblematiken i sitt eget hemkommer sannolikt att få sådana problem även påarbetsmarknaden. En man med låg värdering av hustrunhar icke sällan låg värdering av kvinnliga kollegor ocharbetskamrater. En kvinna som är osjälvständig hemmariskerar att få en liknande roll på arbetsmarknaden.En kvinna och en man som bildar familj har bådaambitioner och önskningar , inte bara närdet gäller familjelivet utan även för verksamheten utanförhemmet. Båda parter måste inse att ingen av dem kan fåställa krav på att ensam få utrymme för sin personligautveckling utanför hemmet. har männensbehov kommit i första hand. Det fanns då detta varrationellt ur den enskilda familjens synvinkel. Mannensvarade för penningintäkterna, medan kvinnan hade detminst lika hårda arbetet med att svara för hem och barn.Idag måste ofta såväl män som kvinnor förvärvsarbeta.Likväl får kvinnorna ofta slentrianmässigt stå tillbaka förmannens intressen och önskemål. Hon får sköta hemmet --han ägnar sig åt arbete och rekreation.Den moderna tidens krav har gjort att föräldraskapet ivissa avseenden blivit mer betungande. Såväl barnensfritidsaktiviteter som ett aktivt engagemang i derasskolgång ställer krav på föräldrarnas medverkan. Dennaskulle underlättas av större möjligheter till flexiblaindividuella lösningar vad avser till exempel arbetstid ochbarnomsorg.I dagens samhälle leder allt oftare ett förhållande baseratpå de traditionella könsrollerna till en relationskris inomfamiljen -- en kris som i sämsta fall innebär att familjensplittras. Det är oftast kvinnan som tar initiativ till enseparation. Skilsmässofrekvensen är internationellt sett högi vårt land. Endast drygt vart annat äktenskap varar livet ut.Jämställdhet mellan de båda parterna i en familj är enav förutsättningarna för harmoniska familjer. En jämställdrelation gör det lättare att lösa misshälligheter utanuppslitande konflikter. Om jämställdhetstankar främjas hosunga individer kan detta medverka till att skapa mer stabilafamiljerelationer i framtiden.Kvinnor arbetar i genomsnitt betydligt längre än män omman även tar hänsyn till hushållsarbete. Även om männensarbete i hemmet har ökat så bär kvinnorna fortfarande etthuvudansvar för dagliga rutiner. håller emellertidkönsrollen på att förändras.4. Familj, ekonomi och samhälleMed utgångspunkt från alla individers lika värde bordejämställdhet vara en självklarhet. Jämställdhet är inteprimärt en fråga om politiska beslut. Den lagstadgadediskrimineringen av kvinnor är med några få undantagundanröjd. ställs krav på stat, kommun ocharbetsmarknadens parter att skapa valfrihet för familjen närdet exempelvis gäller arbetstid och barntillsyn.Situationen för många familjer skulle avsevärtunderlättas om familjen själv fick välja barnomsorg. I ställetför att staten ger stora subventioner till kommunalbarnomsorg bör statsmakternas stöd utgå lika till allaformer av barnomsorg. Det måste gälla även de som självaväljer att vara hemma under längre eller . Ökadvalfrihet främjar jämställdheten. Ett exempel på hursocialdemokraternas dogmatiska politik beträffandebarnomsorg motverkat jämställdhetssträvandena har varitmotståndet mot arbetsplatsanknutna daghem. Kvinnornakommer att dra den största nyttan av att detta politiskamotstånd nu nedkämpats och de nya förslag som denborgerliga regeringen har lagt fram.Alternativ och valfrihet är också väsentliga inomäldreomsorg och vård. När den offentliga vården inte klararav sina uppgifter att ge vård och omsorg slits allt fler mellankraven från arbetet och vården av anhöriga. Många, främstkvinnor, tvingas sluta eller minska sitt yrkesarbete för atthjälpa till med vården av en anhörig, alternativt se denanhörige fara illa.Kvinnor har genomgående lägre inkomster och mindreförmögenhet än män. I många familjer är det rentslentrianmässigt så att familjens gemensamma sparandeformellt sker hos mannen. Handhavandet avfamiljeekonomin är oftast en angelägenhet som männensköter. Förhållandena är dock på väg att förändras. Kvinnorblir allt mer ekonomiskt medvetna, det bevisar inte minstatt de är i majoritet bland nytecknarna av privatapensionsförsäkringar.Man och kvinna skall ha lika stark ställning i familjen.Arbetet och ansvaret för familj och försörjning skall varagemensamt. Om parterna går skilda vägar skall inte den eneindirekt kunna ta med sig den ekonomiska avkastningen påden andres arbete, såvida inte parterna kommit överens omdet.Pension är delvis att jämföra med sparande. Det är enuppskjuten lön. Familjernas möjlighet att rättvist fördelapensionssparandet skall säkerställas. Vi har i andrasammanhang föreslagit att detta skall utredas.5. Utbildning -- en viktig väg mot ökad jämställdhet 5.1 Den felaktiga kvinnobildenTrots att kvinnorna utgör hälften av befolkningendominerar män i olika offentliga sammanhang, inte minst imedia. Det är inte så lätt för en ung kvinna att ur dentraditionella världsbilden finna föredömen.I vanlig historieundervisning på inskränkersig de namngivna kvinnorna till ett dussintal. Bilden avtidigare samhällsperioder ger ofta intrycket att männen varfullständigt dominerande och kvinnorna förtryckta ochmaktlösa.Verkligheten var mycket mer komplicerad än så. I allatider har det funnits starka kvinnor som brutit mot devanliga normerna -- kvinnor som visat skicklighet, talangoch snille. Det finns kvinnliga affärsidkare, konstnärer ochförfattare genom historien. Det har under historiens gångfunnits många kvinnor som visat ett mycket större intresseför kunskaper om naturvetenskap, matematik, konst ochlitteratur än vi oftast föreställer oss.5.2 Skolans rollHistorien är en inspirationskälla -- föredömen ielevernas närhet en annan. Lärare kan i hög grad påverkaen ung individs intressen. Valet av utbildning ärbetydelsefullt för den roll den unge senare i livet skall inta.En god utbildning i överensstämmelse med den enskildeelevens intresse lägger grunden för självförtroende. Omföräldrar eller lärare medvetet eller omedvetet framställervissa skolämnen eller fritidsaktiviteter som ''lämpliga'' förflickor respektive pojkar påverkar detta barnensföreställningsvärld. Därför är det viktigt att vuxna i sinarelationer med barn stimulerar dem att inhämta kunskaperi alla ämnen.I vissa situationer i skolan kan de förhärskandekonventionerna störa undervisningens syfte. Så är oftafallet när det gäller ämnen som uppfattas som typisktkvinnliga eller typiskt manliga. Det gäller till exempelteknik och textilslöjd. Där kan undervisning i särskildaflick- och pojkgrupper vara fördelaktigt. Även i vissa andrafall kan sådan gruppindelning medverka till att stärkaflickornas självförtroende.6. Jämställdheten på arbetsmarknadenPå arbetsmarknaden syns den bristande jämställdhetentydligt. är den kvinnliga förvärvsfrekvensen nästanlika hög som den manliga, i till och med högre.Det betyder att av män och kvinnor i åldern16--förvärvsarbetar. Emellertid arbetar kvinnor i storutsträckning deltid.Under de senaste åren har det gjorts flera försök attförmå flickor att välja icke-traditionella utbildningar. Ioroande hög grad visar det sig sedan att dessa kvinnorlämnar yrket, delvis beroende på att de har svårt att få braanställningar. Orsakssammanhanget är oklart. Menerfarenheterna tycks vara desamma på de flesta ställen.Orsakerna synes variera. Negativ inställning till kvinnligaanställda inom traditionellt manliga yrken kan finnas bådebland arbetsgivare och arbetskamrater. Dessa problemmåste uppmärksammas.Det ligger i arbetsgivarens intresse att ta tillvara dekvinnliga anställdas kunskaper så väl som möjligt. Kvinnorsutbildningsbehov får då inte komma i skymundan. Här finnsanledning att jämföra med den mer skärpta EG-lagstiftningen. Direktivet vad avser lika behandling påarbetsplatsen avser att rätta till brister på denna punkt.Den svenska försäkringslagstiftningen tillåter att detbetalas ut lägre pension till kvinnor från avtalspensionernaän till män på grund av kvinnornas nu aktuella längrelivslängd. Detta överensstämmer inte med EG-direktivetom lika behandling i socialförsäkringssystemen, enligtJÄMO. Om detta är fallet bör den svenska lagen på dennapunkt EG-anpassas.Förhållandena har börjat förändras påarbetsmarknaden. Många företag, myndigheter ochorganisationer strävar numera medvetet efter att få enjämnare könsfördelning bland sina anställda. Det finns flerkvinnliga chefer på mellannivå , vilket ökarmöjligheterna till befordran till högre nivåer.I debatten har emellertid understrukits att skattekilarnamissgynnar kvinnor som vill göra karriär. Möjligheterna attanlita hjälp till hushållsarbete är starkt begränsade även förpersoner med goda inkomster.6.1 har med små medel utförtett engagerat arbete och har utvecklats till en pådrivandekraft i olika jämställdhetsfrågor. Den viktigaste effekten avJÄMO har varit att påverka attityder bland individer,företag och myndigheter.Enligt gällande lag har möjlighet att utöva tillsynendast över den del av arbetsmarknaden på vilken saknaskollektivavtal, d.v.s. har i praktiken tillsyn över 10--av arbetsmarknaden. Denna begränsning avJÄMO:s tillsynskrets tillgodoser inte den ambitiösamålsättning som hade då beslutet fattades om atttillsätta en jämställdhetsombudsman. Förhållandena ijämställdhetshänseende på de stora kollektivavtalsbundnadelarna av arbetsmarknaden kan inte anses vara såtillfredsställande att en tillsyn av skulle vara mindremotiverad där än på de arbetsplatser som saknarkollektivavtal.Skall vara någonting mer än en symbol ochkunna spela en aktiv roll för jämställdheten mellan kvinnoroch män på hela arbetsmarknaden, är det därför nödvändigtatt befogenheter utökas till att utöva tillsyn överhela arbetsmarknaden. bör få sådana befogenheter.Genom samlokalisering med andra små myndigheter,som till exempel diskrimineringsombudsmannen, kanmedel frigöras för en utökad verksamhet och ett bättreutnyttjande av gemensamma resurser.JÄMO har synnerligen begränsade medel jämfört medandra jämförbara myndigheter, varavdrygt 3 miljoner avsätts för löner för tio personer. Tillarbetarskydd och yrkesinspektion anslogs 362.5 miljonerkronor . fick två nya tjänster för att klarasina utökade uppgifter, medan yrkesinspektionen fick 50nya tjänster för att klara sina. Jämställdhetsenheten haravsevärt större resurser än myndigheten, som ändå har etttillsynsansvar över landet. har niopersoner för jämställdhetsarbete, trots att stor del avadministrationen sköts centralt inom departementet,medan får göra allt själv. Resurserna förjämställdhetsarbete synes således större på departementetän på myndigheten, ett förhållande som kan ifrågasättas.6.2 Flexibel arbetstid -- ett steg mot jämställdhetOfta framställs en generell förkortning av arbetstidensom lösningen på många problem som hör ihop medkvinnors dubbelarbete. En generell arbetstidsförkortningskulle få en rad negativa konsekvenser. Kostnaderna för sextimmars arbetsdag har beräknats motsvara kostnaderna föratt sänka pensionsåldern till . De ekonomiskaförutsättningarna för en generell arbetstidsförkortningföreligger inte inom överskådlig tid.Arbetstidsförkortning kan genomföras endast som ettresultat av produktivitetsökningar eller löneminskningar.Produktivitetstillväxten i är dålig, och det finnsinget utrymme för svenskarna att kollektivt bevilja sig självamer ledighet.Det finns däremot ett behov av att individuellt kunnavariera sin arbetstid under det yrkesverksamma livet. Enperson har olika behov under skilda perioder av livet.Enskilda individer bör i så stor utsträckning som möjligtsjälva bestämma över sina egna förhållanden.Arbetstidskommitténs undersökningar visar att det intefinns entydiga önskemål, vare sig beträffande minskadarbetstid eller hur en sådan minskning skulle utformas.Arbetstidskommittén under förväntas undervåren 1992 komma med nya ställningstaganden vad avserflexibel arbetstid. Det finns anledning att hoppas attförslagen kommer att innebära att ytterligare möjlighet förden enskilde att påverka sin arbetstid då öppnas.Individen bör själv få inflytande över arbetsvillkoren.Liksom lönesättningen håller på att bli mer individualiseradbör även arbetstids- och semesteravtal komplettera lagarnaoch helt eller delvis ersätta kollektivavtal.Arbetstidsuttaget bör kunna anpassas till den enskildesönskemål efter avtal med arbetsgivaren. Småbarnsföräldraroch andra skulle då lättare kunna finna enarbetstidskombination som i ett visst tidsskede passar denegna situationen bäst. Det skulle underlätta för kvinnor ochmän att kombinera familjeliv med yrkesverksamhet. Ju flerledighetslagar som instiftas desto mer inskränker man påmöjligheten till ett individuellt reglerat arbetstidsuttag.6.3 Öka jämställdheten -- bryt de offentliga monopolenFramtidens arbetstillfällen kommer i ökad utsträckningatt finnas inom tjänstesektorn. Där finns växtkraften.Hälften av alla förvärvsarbetande vill ha en förändring tillstånd, antingen genom ny arbetsgivare eller nyaarbetsuppgifter. Det behövs en flexibel arbetsmarknad.För att möjliggöra detta måste den offentliga sektornsmonopolställning brytas. Den sysselsätter cirka 56procent av de förvärvsarbetande kvinnorna. Utrymmet förindividuella variationer är mer begränsat inom denoffentliga sektorn. Många anställda känner att de där intekan utvecklas.En SCB-undersökning visar att två tredjedelar av detillfrågade vill underlätta för offentliganställda att startaeget.Kvinnors valfrihet handlar inte bara om att tränga in påmännens områden. Den handlar i minst lika hög grad omatt utveckla de stora kvinnodominerade yrkesområdena.Det är anmärkningsvärt att de områden som är domineradeav kvinnor också är de hårdast reglerade områdena på densvenska arbetsmarknaden.De åtgärder som vi moderater föreslår för att öppnaalternativ inom det som är den offentliga sektornkommer att medföra en breddad arbetsmarknad inombland annat vård- och omsorgssektorerna. Det blir möjligtför vårdanställda att välja mellan olika arbetsgivare ochsjälva ta ansvar för sin verksamhet utan att byta yrke.Konkurrens mellan olika arbetsgivare skulle påverkalönerna och också spegla individuell kompetens. Därmedskulle den nödvändiga genomslagskraften för enskildainitiativ och ansvarstaganden komma till sin rätt även pådetta område så som sker inom den privata sektorn.Därmed skulle också vårdsektorerna bli mer attraktivaför män och sannolikt leda till en jämnare könsfördelninginom vårdområdet. Ökad valfrihet ökarutvecklingsmöjligheterna och främjar därmedjämställdheten.Det är beklagligt att de fackliga organisationerna alltförofta slår vakt om den offentliga sektorns nuvarandeomfattning, organisation och struktur.7. RättstrygghetRättstrygghetsfrågorna är i hög grad en kvinnofråga.Skrämmande många kvinnor utsätts för fysiska övergreppoch misshandel. Det är aldrig acceptabelt i en rättsstat.Våldsmän har efter ett gripande åter kunnat varapå fri fot och begå nya brott. Eftersom kvinnor i allmänhethar mindre förmåga att fysiskt försvara sig mot övergreppinnebär det att många kvinnor är rädda för att gå ut, särskiltunder de mörka delarna av dygnet. I ett samhälle därjämställdhet råder måste gatufrid råda.Det finns en grupp kvinnor som går i skräck i sina egnahem. De misshandlas av sina nuvarande eller tidigare mäneller sambor. Kvinnomisshandel kan aldrig ursäktas ellerslätas över.Drygt 30 procent av våldsbrotten sker i bostaden. Nästanvar tredje kvinna i storstadsområdena utsätts för våld underen ettårsperiod. Särskilt drabbas ensamstående kvinnormed små barn. Många som utsätts för våld, vågar inteanmäla detta på grund av rädsla för ytterligare trakasserier.Av de misshandlade kvinnor som bodde på kvinnojourernaanmälde misshandeln. Våldsbrott motkvinnor är ofta förknippade med våldtäkt eller andrasexuella övergrepp. Kvinnorna är såväl rädda för attutredningsprocessen och domstolsförfarandet skall varaförnedrande som att staten inte skall erbjuda skydd föreventuella repressalier från den som begått övergreppen.Domstolarna måste se mycket allvarligt på hot om hämndmot offer eller vittnen.Påföljderna för misshandelsbrott har varit alltför milda.Många som dömts för misshandel har helt sluppitfrihetsberövande påföljd. Det stora flertalet av dem, somdöms för det svårare brottet grov misshandel, ådöms endastdet stadgade minimistraffet fängelse.Våldsbrott upplevs av allmänheten som synnerligenallvarliga brott. Detta måste avspegla sig i straffskalor ochpåföljder. Straffen för misshandelsbrott måste skärpas.Men även skyddet måste utökas för dem som är hotadeav våldsmän. Den nya regeringens åtgärder kommer påolika sätt att ge kvinnorna ett bättre skydd.Många frånskilda eller ensamstående kvinnor går iständig skräck för att deras våldsbenägna ''före dettapartner'' skall finna dem och misshandla dem. Detta är ettorimligt förhållande. I en del fall kan kvinnor få möjlighetatt med hjälp av myndigheterna byta identitet. Det är enkapitulation för våldet men är likväl nödvändigt för attskydda vissa förföljda individer. Ingen borde emellertidbehöva leva i hemlighet i sitt eget land för att undgåvåldsövergrepp. Det är därför välkommet att regeringen nuavser att möjliggöra ett individuellt skydd för de värstutsatta kvinnorna.Besöksförbudslagen gör det möjligt för en domstol attutfärda förbud för en man att söka upp en kvinna som hantrakasserar. Efter kritik från bland annat moderater harriksdagen skärpt lagen. Medicinsk behandling kan iblandvara en bra och human metod att komma till rätta medupprepade sexualbrott. Medicinering kan i vissa fallunderlätta att släppa ut en sexualbrottsling som ständigtåterfaller och som utan medicinering måste hållas inlåst föratt inte begå fler brott.Lagstiftningen har förbättrats både vad gällerbesöksförbudslagen och när det gäller möjligheterna för enmisshandlad kvinna att få eget juridiskt ombud.Utvecklingen måste dock följas noga och effekternastuderas, innan det kan fastställas att ändringarna varittillräckliga. Flera åtgärder kan komma att behövas.Det finns särskilt anledning att närmare analyseramöjligheten att stoppa män som förföljer kvinnor frånkommun till kommun. Det kan övervägas om de genomindividuellt, geografiskt anpassade förbud kan hindras frånatt vistas i kvinnans och barnens geografiska närhet. Ävenom detta är en mycket komplicerad lagstiftningsfråga, finnsall anledning att studera förutsättningarna för en sådanlösning mot bakgrund av de tragiska situationer sådana mänorsakar.Det krävs också stöd till misshandlade att skapa sig enny framtid. De kvinnojourer som finns i landet för att gestöd till misshandlade kvinnor gör en oerhört värdefullinsats. Det är därför glädjande att budgetpropositionengenom att avsätta ytterligare resurser visar uppskattning avdetta ideella arbetes värde.8. Kvinnorna och EGSveriges framtida medlemskap i kommer att påverkaSverige på många sätt. Det gäller ävenjämställdhetsarbetet.8.1 ArbetsmarknadOfta görs statistiska jämförelser mellan och EGi olika sammanhang. De bygger i allmänhet på illusionen attEG är ett homogent område. EG består av tolv olika länder,länder som inbördes skiljer sig i fråga om ekonomi ochkultur.Förhållandena för kvinnorna är olika i dessa länder.Vissa länder, som till exempel , har haft enutveckling som i mycket påminner om den svenska. Socialaoch legala förhållanden är likartade. I andra länder präglasde flesta kvinnors situation fortfarande mera av gamlatraditioner.I alla förändras kvinnornas situation snabbt.Ett mått som ofta används för att visa hur långt kvinnornakommit från de traditionella könsrollerna är den kvinnligaförvärvsfrekvensen. ligger där högst bland OECD-länderna.I praktiskt taget alla länder stiger den kvinnligaförvärvsfrekvensen. I alla västliga länder är alla civilautbildningsvägar öppna för kvinnor. Kvinnorsgenomsnittliga utbildningsstandard ökar stadigt.Den kvinnliga förvärvsfrekvensen är dock fortfarandelägre i övriga västeuropeiska länder än i . Statistikenfrån de olika länderna kan dock ge ett förvirrande intryckgenom att i vissa länder arbetar kvinnor hemma på heltidunder och återgår sedan till heltidsarbete, medanman i andra börjar förvärvsarbeta tidigare efterbarnafödandet, men på deltid.Deltidsarbetet är relativt sett vanligare -- liksomdeltidsarbeten var vanligare i närdet kvinnliga förvärvsarbetet ökade. I räknasföräldralediga in i arbetskraften, vilket gör att den kvinnligaförvärvsfrekvensen i vårt land blir övervärderad vid enjämförelse.En hög kvinnlig förvärvsfrekvens behöver intenödvändigtvis betyda att kvinnorna har uppnått godasociala, materiella eller politiska förhållanden. I desocialistiska planekonomierna var också den kvinnligaförvärvsfrekvensen hög -- men kvinnorna är de som liditmest under socialismen. Systemet tvingade dem attförvärvsarbeta.8.2 Lagstiftning och praxisFrågan om lika rättigheter för kvinnor och män fannsmed redan då EG bildades vid undertecknandet av Rom-fördraget.