mot · GF02U538 · 1992-01-27 00:00:00 — EG -- en allt tätare sammanslutning för fred, demokratioch välståndSträvan efter fred är den grundläggande drivkraften förskapandet av EG och för fortsatta integration. Detär denna strävan som driver på både fördjupat samarbetemellan de gamla medlemsländerna och kommandeutvidgning av EG österut, sedan bl.a. nordiska länder blivitmedlemmar.Först materialiserades strävan efter fred och stabilitet iskapandet av , som lade ensuveränitetsinskränkning på ländernas möjlighet att påegen hand bygga upp en rustningsindustri, och däreftergenom EG:s tillkomst ochinkorporeringen av tidigare diktaturer som ,och Portugal.I dag och är vår viktigasteuppgift i att politiskt och ekonomiskt integreraÖsteuropa med . Detta skall genomföras genommedlen ekonomiskt och politiskt samarbete mellandemokratiska nationer, inklusive mer omfattandesamverkan på utrikes- och säkerhetspolitikens område.Liberaler och andra som vill riva murar och överskridagränser har alltid fascinerats av drömmen om ett, pådemokratisk grund, enat . Inte ett krämarnasEuropa utan ett för frihet, demokrati och välstånd.En konkret vägvisning till hur drömmen kunde förverkligasfick vi genom tillkomsten av den Europeiska gemenskapen.Länge syntes målet dock avlägset, främst p.g.a. denjärnridå som klöv Europa.Men snabbt, som genom ett trollslag, bytte Europakaraktär. Som en sönderrostad plåtbit föll järnridån itu.Demokrati och liberala rättigheter krävdes och vanns avmänniskor som slavat under socialistiskaenpartivälden och kommandoekonomier. Det enda dessavälden lämnade i arv var förstörda människor, ekonomieroch miljöer.Dessa problem måste nu lösas liksom de många andrasom brottas med i form av bl.a. nationellamotsättningar och rasism. Ändå har förutsättningarna förvaraktig fred, för samverkan, enighet och vänskap mellanfolken i aldrig varit större än nu.Som ett stabilt och välutvecklat land i harSverige både en moralisk förpliktelse och ett egenintresseatt medverka till att de goda förutsättningarna tas till vara.Målet för våra strävanden bör vara att våra barn ochbarnbarn skall få växa upp i ett säkrare, friare, meragrönskande och välmående och mot omvärlden generöstoch öppet Europa.EG:s ursprungsidé, Europatanken, är i grunden liberal.Den handlar om att utveckla samarbetet mellandemokratiska stater i för att trygga demokratin,freden och välfärden. Genom ekonomisk integrationmellan medlemsländerna vill man lägga grunden tillsäkerhet, politisk enighet och välstånd.Den 1 juli 1991 lämnade in sin ansökan ommedlemskap i den Europeiska gemenskapen (EG).EG är en organisation i ständig förändring. Vi kandärför inte i alla avseenden veta hur det nya Europakommer att gestalta sig. Detta är i sig ett starkt skäl förmedlemskap: att söka säkerställa ett större svensktinflytande än över fortsattaintegrationsprocess.Folkpartiet liberalerna tar följaktligen klart ochotvetydigt ställning för svenskt medlemskap i dock inte att vi, från liberala utgångspunkter, finneratt allt inom EG är så bra som vi kunde önska. Det finnsmycket inom EG som vi vill påverka och förändra till detbättre och för detta syfte blir EG vårt instrument, som skallanvändas i samverkan med människor i andra länder somdelar vår grundsyn.De politiska partier inom EG som står Folkpartietliberalerna närmast bildar tillsammans ''ofEuropean Liberal, Democratic and Reform Parties''(ELDR). liberalerna tillhör denna federationsom ''Affiliated Member''.Målet för liberalerna i EG och är att drivaintegrationen vidare mot en europeisk union av federalkaraktär. Vi ställer oss bakom tanken på en långsiktigintegration av utrikes- och säkerhetspolitiken och anser attdet behövs någon form av gemensamtförsvarsarrangemang, och vi stöder ESK-processen och detgryende samarbetet inom NACC. Den västeuropeiskaunionen, WEU, vill vi stegvis integrera i EG:ssäkerhetspolitiska strukturer.Liberalerna är pådrivande i strävandena efter enekonomisk och monetär union, en gemensam valuta, ensamordnad finanspolitik och en oberoende europeiskcentralbank. Gemenskapens politik ska syfta tilldecentralisering och avreglering i enlighet med den s.k.subsidiaritets- eller närhetsprincipen. Den innebär attbeslut ska fattas på lägsta effektiva nivå, dvs. av demänniskor som närmast berörs.Viktiga profilfrågor för oss liberaler är mänskligarättigheter, minoritetsskydd och bevarande av Europasgemensamma kulturarv.I Europavalet blev liberalerna den tredje störstagruppen inom . Gruppen harmedlemmar från tio av de tolv . De länder somsaknar företrädare i gruppen är ochStorbritannien, det senare landet enbart p.g.a. detoproportionella valsystemet.I denna motion tar vi upp några politiska sakområdensom omfattas av EG-samarbetet och där vi önskar seförändringar. Vi anger riktlinjer för hur vi liberaler vill attSverige skall verka i dessa avseenden.EG och demokratinDet demokratiska underskottetEG är en samarbetsorganisation för demokratier. Därförär det också viktigt att EG i sig styrs demokratiskt.Det viktigaste beslutsorganet inom EG är ministerrådet.I det är alla medlemsländerna företrädda av var sin minister.Huvudregeln är att ministrarna endast kan fatta beslut omalla är överens. I ett växande antal frågor har dockparlamenten i de tolv medlemsländerna medgett attministerrådet får besluta med s.k. kvalificerat flertal. Iomröstningar i sådana frågor har ministrarna olika röstetalvarierande mellan tio röster för de fyra folkrikaste ländernatill två för det minsta landet (). De länder inomEG som till storlek och befolkningstal närmast kan jämförasmed är , , ochPortugal. De har vardera fem röster i ministerrådet.I frågor där enighet är förutsättningen för beslut i rådetär det, enligt vår uppfattning, viktigt att ministrarnaförankrar sina beslut i det egna parlamentet.I finns ett system för detta i form av det s.k.marknadsutskottet. Denna modell kan vara värd att ta fastapå också för del. Man bör dock vara uppmärksampå att den kontrollfunktion som ska utövas av parlamentetsom sådant inte i realiteten överlåts på ett enskilt utskott.I sådana frågor där ministerrådet fattar beslut medkvalificerat flertal räcker det inte att varje minister harförankrat sitt ställningstagande i det egna landetsparlament. Beslutet kan ju ändå gå i annan riktning. Därförär det särskilt viktigt att här ges ökatmedbestämmande och kontroll.Överenskommelsen i ger ocksåEuropaparlamentet vissa ökade befogenheter i form avvetorätt inom några politiska sakområden ochmedbestämmande vid valet av ordförande i m.m. Enligt vår uppfattning är det angelägetatt parlamentets ställning och befogenheter efterhandutvidgas, särskilt inom sådana områden där EG-ländernafrånsäger sig sin vetorätt och ger ochparlament möjlighet att besluta genom omröstning.NärhetsprincipenDet pågår kontinuerligt en debatt inom EG om vilkapolitiska sakområden och frågor som bör vara nationellaoch vilka som bör skötas på EG-nivå. Som huvudregelgäller den så kallade subsidiaritets- eller närhetsprincipen.Den innebär, som nämnts, att politiska beslut inom EGskall fattas så nära medborgarna som frågorna medger ochav de medborgare som frågorna främst berör. Beslut skallsåledes inte föras till om de lika bra eller bättre kantas på nationell, regional eller nivå.Exempel på tillämpning av närhetsprincipen är att beslutom medlemsländernas välfärdssystem fattas på nationellnivå, med undantag för gränsöverskridande frågor somaktualiseras av människors fria rörlighet över gränserna ochgemensamma minimivillkor inom EG:s sociala stadga.Handelsavtal med omvärlden, ochåtgärder mot gränsöverskridande miljöskadliga utsläpp ärexempel på frågor som är lämpliga att besluta om påGemenskaps-nivå.Som medlem av EG bör ge starkt stöd åtnärhetsprincipen. Den är en viktig förutsättning för att denationer och regioner som utgör EG ska kunna bevara ochutveckla sina olika identiteter.OffentlighetsprincipenSverige bör verka för att handlingar som EG:sinstitutioner inhämtar eller upprättar i samband medmyndighetsutövning, utformning av lagförslag m.m. skallvara offentliga. Vi bör m.a.o. eftersträva att de principersom gäller rörande offentliga handlingar i ocksåinförs i EG. bör det påpekas att EG i alltväsentligt är transparent för den som vill titta in ibeslutsprocesser och beslut av det enkla skälet attdeltagande politiker och tjänstemän ofta har ett starktegenintresse av att offentligt eller informellt tala om vad degör.MiljöpolitikMiljöförstöring känner inga nationsgränser. Somexempel kan nämnas att av det svavel som faller ned överSverige kommer från andra länder.Miljöförstöringens gränsöverskridande effekter gör attdet krävs en internationell samordning och gemensammabeslut för att lösa problemen. EG kan genom överstatligabeslut ta regionalt ansvar för en sådan samordning. EG:ssamarbete på miljöområdet är det mest omfattande somfinns i dag.Jämför man miljöpolitiken i med Sverigesfinner man flera exempel på områden där hunnitlängst. Det gäller bland annat regler för märkning avkemikalier och utsläpp av bilavgaser.Men det är på flera sätt missvisande att jämföra EG:smiljöpolitik med . För det första är inte EG:s reglerheltäckande, utan de fungerar som minimikrav. Mångaenskilda medlemsländer har valt att gå längre. har t.ex. och genomförtskärpningar av miljöskyddslagstiftningen som gjort denbetydligt ''tuffare'' än motsvarande svensk lagstiftning. Fördet andra fortsätter EG:s miljöpolitik attutvecklas.EG-motståndarna lyfter gärna fram exempel där Sverigehar strängare miljölagar och använder dessa som argumentför att skall isolera sig från EG. Vi ser istället varjeexempel på att gått längre än EG på miljöområdetsom ett argument för att kan göra nytta i EG. Sommedlemmar får vi en reell möjlighet att påverka EG attskärpa sina regler.Som framgått bl.a. av de jämförelser sommiljörättsprofessorn har gjort finns detockså exempel på att EG kommit längre än Sverige.Westerlund konstaterar att medlemskap i förutsätter attSverige skärper miljöskyddslagen, naturvårdslagen ochlagen om kemiska produkter. Därtill måste allmänhetensmöjligheter att överklaga miljöärenden förbättras.Ett problem i EG:s miljöarbete är svårigheten attkontrollera medlemsländernas efterlevnad av gemensammabeslut. har fattat beslut om att inrätta enmiljöbyrå, EEA ().Denna ska enligt planerna i första hand ägna sig åt att samlamiljödata och fungera som kontrollorgan. Förhoppningsviskan byrån komma att bidra till att flytta fram positionernaför miljöpolitiken inom EG. Eftersom byrån inte skabegränsa sin verksamhet till medlemsländerna kan denockså spela en viktig roll för att övervaka miljösituationen iÖsteuropa.I dag är det endast en liten del av EG:s budget somanvänds för miljöverksamhet. Men andelen ökar och detfinns starka röster inom EG för att man ska satsa mer av degemensamma resurserna på miljön, t.ex. genom inrättandeav en miljöfond.Som medlem av EG bör verka för attekonomiska styrmedel används mera för att bl.a. minskamiljöskadliga utsläpp, reducera volymen avengångsförpackningar och hålla tillbaka användningen avkemikalier inom jordbruket. Ekonomiska styrmedel ser visom ett marknadsekonomiskt verktyg för att rädda Europasmiljö.I de miljöfrågor som gäller den inre marknaden fattarministerrådet beslut enligt en majoritetsregel. Men förövriga miljöbeslut krävs enighet. För att öka EG:sbeslutskraft i miljöfrågor är det angeläget att möjligheternaatt fatta majoritetsbeslut utvidgas.Som medlem i EG skulle öka tyngden hos dengruppering inom EG som tar strid för miljön. I många fallskulle vi kunna få vågskålen att tippa över till förmån förskärpningar av EG:s miljöpolitik. kan också spelaen viktig roll som förebild på vissa områden, t.ex. vad gällervattenrening.Vi vill att inom EG verkar för en ''ekologiskmarknadsekonomi'' där miljöpolitiken ges samma prioritetsom ekonomisk politik och socialpolitik. Det innebär atthöga krav ställs på energisnål teknik, förnybaraenergikällor, återvinning av råvaror och bevarandet av denbiologiska mångfalden.Den sociala dimensionenDen ökade friheten för företag och kapital på den inremarknaden ska kompletteras med åtgärder för att stärkaarbetstagarnas rättigheter. Den ''sociala dimensionen'' är enoundgänglig del av EG-samarbetet.Inom EG är det främst liberala och socialdemokratiskapartier som har varit pådrivande för EG:s socialadimension.Front mot arbetslöshetenDen höga arbetslösheten är, enligt vår mening, EG:smest akuta problem. Därtill kommer att de regionalaobalanserna är stora.Förverkligandet av EG:s inre marknad skaparmöjligheter till ökad tillväxt och nya arbetstillfällen. Denskärpta konkurrensen driver på strukturomvandlingen.Ineffektiva och olönsamma företag läggs ned ocharbetskraft frigörs för mer konkurrenskraftig produktion.Denna process leder till ökad tillväxt och välfärd. Menstrukturomvandlingen innebär också att människor blir avmed sina jobb.Därför skapar den inre marknaden ochvalutasamarbetet (EMR/EMU) ett ökat behov avarbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska insatser.Priset för en skärpt konkurrens får inte bli att människorvaraktigt slås ut från arbetsmarknaden eller att utsattaregioner marginaliseras.Det finns en stark medvetenhet inom EG om dessaproblem. Bland annat manifesterat i Romtraktatens textoch i beslut vid mötet i i december 1992.Budgeten för de fonder som finansierararbetsmarknadspolitik och regionalpolitik, de s.k.strukturfonderna, har ökats kraftigtsamtidigt som fondernas organisation har effektiviserats.Vi vill att som medlem i EG verkar för att stärkaEG:s arbetsmarknadspolitik och regionalpolitik. Den högretillväxt som den inre marknaden genererar skall komma allaregioner och medborgare till del.Den sociala stadganEG:s social stadga är avsedd att skydda arbetstagarnasgrundläggande rättigheter och täcker områden som rättenatt organisera sig, att förhandla, att strejka, att få enanständig lön samt rätten till information ochmedbestämmande. Framsteg på det sociala områdetförutsätter att beslut med kvalificerat flertal blir huvudregelockså vad gäller den sociala dimensionen.Koncernfackligt samarbeteEG-kommissionen framlade dets.k. Vredelingdirektivet som innebar en lagstadgad rätt tillkoncernfackligt medbestämmande. Förslaget mötte stortmotstånd hos arbetsgivarnas organisationer och hos denkonservativa regeringen i som blockeradebeslut i ministerrådet.Nu har framlagt direktiv ommedbestämmande för anställda i s.k. Europabolag, som ären gynnad bolagsform för koncerner med verksamhet inomflera . Tanken är att företagen ska bli skyldiga attinrätta ett råd för de anställda. Rådet måste sedan varadelaktigt i viktigare beslut som berör arbetstagarna och skaäven få regelbunden information om företagets ekonomioch planerade investeringar.När ägarkapitalet får möjligheter att röra sig fritt övergränserna inom EG och företagen blir flernationella är detrimligt att facken får möjlighet till insyn ochmedbestämmande också på koncernnivå. anserdet önskvärt att bättre möjligheter skapas förkoncernfackligt samarbete på europeisk nivå.EG och jämställdhetenVad gäller jämställdheten mellan kvinnor och män har vii på de flesta -- men inte alla! -- områden kommitlängre än . Det mest påtagliga beviset ärnaturligtvis kvinnors deltagande i arbetslivet. I Sverigeförvärvsarbetar av kvinnorna, att jämföra i f.d. . Rätt till föräldrapenning imaximalt är standard i alla utomDanmark. Pappaledighet är på de flesta håll ett okäntbegrepp.Men det är viktigt att påpeka att situationen i de olikaEG-länderna skiljer sig dramatiskt från varandra. Tillexempel liknar EG-landet mer än sin EG-syster liberaler är de första att erkänna och kritiseraorättvisorna mot kvinnorna i många av . Menvi använder inte detta som argument mot svensktmedlemskap i är inte EG som gör att jämställdhetsarbetet går trögti flera av medlemsländerna. Tvärtom har EG-samarbetetunderlättat jämställdheten. Utan EG är det t.ex. osannoliktatt länder som , och infört delagar om lika lön för likvärdigt arbete som EG-direktiventvingat dem till. Observera att EG:s direktiv är starkare änsvensk jämställdhetslagstiftning, bl.a. därför att parterna iSverige kan avtala bort vissa rättigheter, och gör det också(EG-direktiven tvingade fram en ändring i förraåret, men hade redan varit medlem hade lagen blivitännu skarpare).Arbetet för jämställdhet i vinner också på attSverige blev medlem av EG -- helt enkelt genom attrösterna för jämställdhet på så sätt blir flera inom EG:sbeslutande organ. har också rika erfarenheter ochkunskaper att förmedla om arbetet påjämställdhetsområdet.Det är väsentligt att notera att en stor del av de beslutsom påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män intefattas på EG-nivå utan på nationell nivå. Det stårmedlemsländerna fritt att utforma sin egen familjepolitikoch sina egna socialförsäkringssystem. I de fall detförekommer EG-direktiv på dessa områden handlar det omminimilagar.Bland de direktivförslag från somväntar på att behandlas finns förslag om skydd för gravidakvinnor i arbetslivet, rätt till mödraledighet och rätt fördeltidsanställda att få samma arbetsvillkor,utbildningsmöjligheter och socialt skydd somheltidsanställda.Dessutom planeras direktivförslag om rätt tillföräldraledighet (inklusive pappaledighet) och om attomvänd bevisbörda ska gälla i EG:sjämställdhetslagstiftning, dvs. att det är arbetsgivaren somska vara skyldig att bevisa att diskriminering inte harförekommit.Kommissionen planerar inom ramen för NOW-programmet (New Opportunities for Women) att ge stöd tillvidareutbildning och andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för kvinnor. I detta program ingår även stöd tillbarnomsorg för att göra det möjligt för fler kvinnor attförvärvsarbeta. Budgeten för NOW-programmet uppgår till120 miljoner ecu eller 900 miljoner kronor.Dessa exempel visar den pådrivande roll som har haft i jämställdhetsfrågorna.Som medlem i EG bör målmedvetet utnyttja demånga möjligheter som finns att ge kraft åtjämställdhetsarbetet.AlkoholpolitikFlera tillhör dem som har högstalkoholkonsumtion i världen. I världstoppen liggervinländerna och . I dessa länder dricksdet mer än dubbelt så mycket alkohol per person som iSverige.Med den alkoholpolitik som förs i ärutsikterna obefintliga att de skall uppfylla WHO:s beslut attminska alkoholkonsumtionen till år 2000.När gränskontrollerna i EG försvinner (vilket är enmycket betydelsefull del av förverkligandet av den inremarknaden) innebär detta ett hot mot Sverigeslångtgående -- och förhållandevis framgångsrika --ambitioner att hålla nere alkoholkonsumtionen.Avskaffade gränskontroller innebär att människor frittkan föra in öl, vin och sprit som de köpt i annat EG-land.Därmed skapas i länder med höga alkoholskatter ett tryckpå att sänka alkoholskatterna till nivån i grannländerna. har danskarna tvingats sänka skatten på öl till följd aven omfattande handel över gränsen till Tyskland.Just nu sker strävanden att harmoniseraalkoholskatterna inom EG. I första hand försöker man enasom miniminivåer för skattesatserna. Detta är positivt. Mendet finns också tankar på att införa tak för beskattningen.För del skulle detta innebära kraftigt sänktaalkoholpriser. Som medlemmar i kommer svenskaliberaler att söka minska den europeiskaalkoholkonsumtionen. I första hand måste enskilda ländersrätt att behålla en högre skatt på alkohol värnas. I andrahand är det viktigt att driva på arbetet för att genomminimiskattesatser höja den allmänna nivån påalkoholbeskattningen inom EG-länderna.Med tanke på de stora mänskliga och ekonomiskakostnader som alkoholmissbruket orsakar är det viktigt attSverige offensivt kan delta i och påverka denalkoholpolitiska debatten i Europa.EG och ÖsteuropaTillbaka till EuropaEG:s betydelse för de demokratiska revolutionerna iÖstoch kan knappast överskattas.Kontrasten mellan kommunismens ofrihet, stagnation ochmiljöförstöring och det framgångsrika samarbetet mellanfria demokratier med fri företagsamhet och stabilvälfärdsutveckling har varit slående. Det är ingen slump att''tillbaka till '' blev slagordet för storafolkmajoriteter i de nya demokratierna.Beslutet om EG:s inre marknad 1985 förstärkteotåligheten inom den växande demokratiska rörelsen i degamla kommunistdiktaturerna. Med stor sannolikhetpåverkade beslutet också den sovjetiska stats- ochpartiledningens analys av sitt lands belägenhet ochframtidsutsikter.Efter makttillträde 1986 släppte denöstliga ekonomiska ''samarbetsorganisationen'' Comecon() kravet på att få sköta medlemsländernas kontaktermed EG-blocket och tillät direktkontakter mellan varjedåvarande östland och EG. har Comecon, i likhet medWarszawapakten, upplösts.De nya ledarna i f.d. f.d. satellitstater iÖst- och har markerat att deras mål ärmedlemskap i så snart den nödvändiga ekonomiskastrukturomvandlingen genomförts. Mycket av den nyalagstiftning som införs i de nya demokratierna utgår frånEG:s s.k. acquis communautaires. Flera av länderna iCentral- och har, som ett första steg motmedlemskap, ingått associationsavtal med EG.EG:s stöd till ÖsteuropaEG är den organisation som har störst möjlighet att i daggenom ekonomisk, teknisk och annan hjälp underlättaomställningen i öst. Ett viktigt instrument för detta är dennya för Utveckling ochÅteruppbyggnad ().Det är också EG som står för genomförandet av det s.k.PHARE-programmet som lanserades vid de sju storaindustriländernas (G7-gruppen) möte i i juli 1989.EG-kommissionen ska, enligt detta program, samordnainte bara G7:s insatser för de nya demokratierna, utan helaG24-gruppens (alltså de 24 västliga industriländerna,däribland ).PHARE-programmet syftade ursprungligen till attstabilisera den demokratiska och marknadsekonomiskareformprocessen i och , med särskildinriktning på att stärka den privata sektorn i ekonomin.Arbetet har sedan utvidgats till att bl.a. omfatta jordbrukoch landsbygdsutveckling, återskapande av enskildaföretag, bank- och finansväsende, investeringar,miljösamarbete, yrkesutbildning och tekniskt bistånd.Detta arbete bedrivs i samarbete med bland annatInternationella Valutafonden, och utrikesminister, , harflera gånger betonat att EG:s planerade ekonomiska ochmonetära union är särskilt viktig just i detta perspektiv. Denekonomiska och monetära unionen kan ge den europeiskaekonomin den utvecklingskraft som behövs för att denväldiga uppgiften att bidra till de nya demokratiernasåteruppbyggnad efter kommunismen ska kunnagenomföras.Målet är fullt medlemskapMöjligheten till EG-medlemskap redan inom en ganskanära framtid måste hållas öppen för de nya demokratierna iÖsteuropa. Också till och de andra OSS-staternas önskemål om allt starkare band med resten avkontinenten har EG all anledning att ställa sig positiv.Som medlem av EG bör verka för ettomfattande och nära samarbete med länderna i Öst- ochCentraleuropa. När, som , ekonomisk kris och politiskinstabilitet präglar flera av dessa länder är det särskiltviktigt att EG och andra länder i väst bistår dem och visaröppenhet och samarbetsvilja.Handel med tredje världen, bistånd och migrationBeträffande svensk EG-politik rörande dessa områdenhänvisas till annan motion av företrädare för Folkpartietliberalerna.SammanfattningSyftet med EG är att skapa enallt tätare sammanslutning för fred, demokrati ochvälstånd. Strävan efter fred är dess grundläggande, starkadrivkraft.Sverige bör bli fullvärdig medlem i EG. För ossliberaler är ambitionen att inom EG driva integrationenvidare mot en europeisk union av federal karaktär. Målet äratt även genom medlemskapet skall öka inflytandetöver sitt eget öde, påverka och bli delaktigt i ett fredligt,demokratiskt och blomstrande Europa.Vi anser attSverige bör delta i en långsiktig integration av utrikes- ochsäkerhetspolitiken och vi tar ställning för någon form avgemensamt försvarsarrangemang.Som liberaler är vianhängare av en ekonomisk och monetär union, och engemensam valuta.EG består enbart av demokratisktstyrda länder.