mot · GF02Jo203 · 1992-01-27 00:00:00 — 1990-talets jordbruks- och livsmedelspolitik Det svenska jordbruket genomgår nu en omställningsom lägger en god grund för en fortsatt livskraftigjordbruksnäring i vårt land.Omställningen, som beslutats i stor politisk enighet,syftar till att skapa en livsmedelspolitik som förenarkonsumenternas krav på livsmedel av god kvalitet tillrimliga priser med kravet på ett uthålligt jordbruk sombedrivs på ett sätt som inte skadar miljön och utarmar denbiologiska mångfalden.Det första steget -- avregleringOmställningen genomförs i tre steg. Det första stegetinleddes och innebär att jordbruketavregleras. Avregleringen av jordbruket sker under enfemårsperiod och kombineras med olika former av stöd föratt ge jordbrukarna möjlighet att ställa om sin produktion.Stödet är så utformat att den enskilde bonden har tid på sigatt finna det alternativ som är bäst utifrån hans speciellaförutsättningar.Grunden för omställningen är att samma villkor skallråda för jordbruket som för alla andra näringar. Bondenskall få ersättning endast för de varor som kan avsättas påmarknaden. Detta skapar förutsättningar för ett mervarierat jordbruk. blir det både ekonomiskt möjligt ochfördelaktigt att ta tillvara de speciella förutsättningar förlivsmedelsproduktion och annan odling som finns i de olikadelarna av vårt land.För att omställningen skall lyckas krävs aktiva insatserfrån näringens sida. har anvisat godaförutsättningar, nu måste bönderna själva ta vara på dessamöjligheter. Att skapa kanaler för kontakter mellanproducenter och konsumenter, att utveckla rätt produkteroch att finna metoder för marknadsföring kommer att varaen stor uppgift för livsmedelsbönderna själva samtförädlings- och livsmedelsindustrin under de närmaste åren.EnergigrödorJordbruket kommer att kunna spela en viktigroll för energiförsörjningen. Omställningen avenergisystemet med avveckling av kärnkraften och minskadanvändning av fossila bränslen kommer att kräva enmålmedveten utveckling av förnybara energikällor.Biobränslen är därvidlag ett bra alternativ eftersom de intetillför atmosfären något nettotillskott av koldioxid ochdärför inte belastas med koldioxidskatt. Jordbruksmarkenhar därför stora förutsättningar för att användas förproduktion av energigrödor.Ett målmedvetet forsknings- och utvecklingsarbete påbiobränsleområdet är nödvändigt. De olika projekt som tasfram bör behandlas ur ett regionalt och lokalt perspektiveftersom småskalighet kan ge ett väsentligt bidrg tillenergiförsörjningen. Det praktiska arbete med alternativenergiproduktion som pågår på olika håll bör stödjas. Föratt utvecklingen skall fortsätta i positiv riktning förutsättsemellertid att energipolitiska beslut från 1991ligger fast och att omställningen från kärnkraft och fossilabränslen fullföljs.Alternativ odlingFör att stimulera övergång till alternativ odling beslutadeden socialdemokratiska regeringen om ettspeciellt ekonomiskt stöd för omläggning till alternativodling. För /91 avsattes 6 milj.kr. tillrådgivning, informationsverksamhet ochutvecklingsinsatser. Medel har också avsatts för forsknings-och försöksprojekt.Vårt klimat med relativt liten risk för angrepp av svamp,röta och insekter gör att behovet av bekämpningsmedel inteär så stort. Detta gäller i särskilt hög grad jordbruket i norraSverige. Stora åkerarealer som brukas av relativt få bönderminskar behovet av intensivodling eftersom marken räckertill för den odlingsmängd som är önskvärd. Därtill kommeratt våra miljöregler redan har lett till en ytterligare minskadkemikalieanvändning. Lantbrukarna har också utvecklattekniken och kunskaperna om produktion av alternativtodlade livsmedel. Ett fortsatt forsknings- ochutvecklingsarbete på detta område är nödvändigt.Forskningen skall gälla såväl odlingsmetoder somutveckling av grödor och produkter och miljövänligabekämpningsmedel. Regeringen föreslår nu besparingarsom kan drabba forskning och utveckling av den alternativaodlingen.En utvärdering av det forsknings- och utvecklingsarbetesom bedrivits bör ske. På grundval av resultatet avutvärderingen bör regeringen återkomma med förslag i1993 års forskningspolitiska proposition.EuropamarknadenDe gynnsamma odlingsbetingelser som redovisats ovangör att svenska livsmedelsprodukter redan nu har godaförutsättningar att hävda sig på den snabbt växandeeuropeiska marknaden för alternativt odlade livsmedel.En utvecklad förädlingsindustri kommer att vara enkonkurrensfördel på den inhemska livsmedelsmarknadenmen också för våra möjligheter till livsmedelsexport.Genom det framlagda förslaget till EES-avtalkan svensk livsmedelsindustri komma att få ökad tillgång tillEuropamarknaden.På svenskt initiativ fördes jordbruks- och fiskefrågornain i förhandlingarna mellan EFTA-länderna och EG om ettEuropeiskt Ekonomiskt Samarbetsområde (EES).Resultatet blev bilaterala avtal mellan och EG omatt handeln med specifika produkter med anknytning tilljordbrukssektorn skall underlättas. Detta ger den svenskalivsmedelsindustrin bättre förutsättningar att få avsättningför sina produkter på EG:s marknad. Exempel på sådana ärost, djupfrysta ärtor och beredda nötköttsprodukter. Iavtalet ingår också en utvecklingsklausul där parternauttalar sin föresats att gå vidare i liberaliserande riktning.Offentliga tjänsterVid sidan om den varuproduktion som kan avsättas påmarknaden finns också produktion av tjänster som betalasmed offentliga medel. Ett exempel på sådana tjänster ärlandskapsvård genom betesdrift med syfte att bevara ochvårda värdefulla odlingsoch kulturlandskap, ett annatexempel är underhåll av turistanläggningar. Genom avtalmellan den enskilde bonden och samhället kontrakterasbonden för de efterfrågade tjänsterna.Omställningens genomförandeEn förutsättning för att omställningen skall kunnagenomföras framgångsrikt är dock att ingen tveksamhetråder om att beslut står fast och skall fullföljas.Vi konstaterar med tillfredsställelse att regeringen ibudgetpropositionen uttalar sin avsikt att genomföraomställningen i enlighet med riksdagsbeslutet. Regeringenhar tillsatt en med uppdrag attbl.a. förbereda den avstämning av omställningen som skallske i relation till principerna för EG:s jordbrukspolitik.Regeringen bör fortlöpande redovisa uppföljningen förriksdagen. Inriktningen i omställningskommissionensarbete måste vara att omställningen skall fullföljas i enlighetmed riksdagsbeslutet och regeringens uttalande ibudgetpropositionen.Omställningen, som innebär en omfattande förändringav det svenska jordbruket, har i en del avseenden lett tilloönskade effekter. Det har förekommit att jord som sedanlång tid tillbaka varit tagen ur bruk har anmälts föromställning och att omställningsstöd utgått. Detta var inteavsikten med omställningsstödet och ett sådanttillvägagångssätt verkar stötande. Det är angeläget granskar detta och iförekommande fall prövar om erhållet omställningsbidragskall återbetalas.Det andra steget -- sänkt gränsskyddDet andra steget i livsmedelsreformen tas när GATT-förhandlingarna är avslutade och gränsskyddet kan sänkas.För del betyder det en sänkning av jordbruksstödetmed 30--för perioden --1996. Det är naturligtvisen fördel för det svenska jordbruket att vi redan påbörjatden neddragning av prisstödet till jordbruket som kommeratt bli resultatet av GATT-förhandlingarna.En kommande GATT-överenskommelse skall leda tillsåväl sänkta matpriser som ett ökat utbud av livsmedel. Detär därför angeläget att förhandlingarna slutförs och att nästasteg i anpassningen av gränsskyddet förbereds.I avvaktan på ett måste en anpassning sketill de priser som råder inom EG, inte minst för att desvenska producenterna skall vara konkurrenskraftiga vid ettinträde 1995. Ytterligare prissänkningar som krävs beror påvad EG beslutar om reformeringen av den gemensammajordbrukspolitiken och i vilken mån kommer attpåverka denna reformering.De svenska producentpriserna ligger nu betydligt överde priser på jordbruksprodukter som producenterna i EGfår. Regeringen bör därför lägga fram de förslag som krävsför att den növändiga anpassningen mot EG:s priser skallkomma till stånd före 1995.Det tredje steget -- en skärpt konkurrenspolitikDet tredje steget i livsmedelsreformen består i en skärptkonkurrenspolitik. Det genomförs för att säkerställa att deprissänkningar som följer av avregleringen ochgränsskyddssänkningen verkligen kommer konsumenternatill del.KonkurrenslagstiftningenRiksdagen beslutade om en lagstiftning somförbjuder marknadsdelning på jordbrukets område, liksomutjämning av råvarupriser och gemensam finansiering avexportförluster. Detta skedde för att förhindra att denstatliga avregleringen av jordbruket ersattes avkartellsamarbete i producent- och grossistleden.Detta tillsammans med den anpassning av gränsskyddetsom genomfördes har lett till sänkta livsmedelpriser.Till detta kommer också den sänkning av momsen på bl.a.livsmedel som genomfördes . Det är bra ochhelt i linje med den socialdemokratiska regeringens politikpå livsmedelsområdet. måste regeringen gå vidare påkonkurrenslagstiftningens område.Den lagändring som beslutades gäller endastgrossistleden. För att uppnå en effektivkonkurrenslagstiftning måste också konkurrensen idetaljhandeln förbättras.I dag domineras detaljhandeln av tre livsmedelskedjor,ICA, och . Genom ICA:s köp avMetrobutikerna går utvecklingen dessutom mot allt färreaktörer på marknaden. Mellan dessa tre grossister ochdetaljhandeln finns starka bindningar, formella ochinformella, som knyter butiker till de olikagrossistföretagen. Såväl ICA-handlarna somKonsumbutikerna gör sina huvudsakliga inköp hos de egnagrossisterna. Bindningarna stärks genom olika former avrabatter och bonus som belöning för kunderna, ochbutikerna får service från grossisten avseende prissättningoch marknadsföring.För att konsumenterna skall kunna erbjudas ettfullständigt utbud av varor där pris, kvalitet och andraegenskaper utgör ett konkurrensmedel måste flerproducenter komma in på marknaden.De hinder som finns för för t.ex. de småproducentföretagen måste undanröjas.Konkurrenslagstiftningen skall syfta till att ge dessa enrättvis behandling så att de inte utsätts för dumpning ellerandra åtgärder.Vi kan också förutse att de monopol som råder idagkommr att brytas när livsmedelsmarknaden öppnas förinternationell konkurens.För detaljhandeln upprättas cirkaprislistor som intetar hänsyn till butikernas omkostnader eller rådandekonkurrensförhållanden, något som normalt skulleavspegla sig i det pris som sätts på varan.Konkurrensen måste därför skärpas inom handel ochproduktion. Den lagstiftning som den socialdemokratiskaregeringen förberett måste förverkligas.ExtraprisernaDe i handeln så vanligt förekommande extrapriserna börses över. Enligt riktlinjer ominformation vid tillfällig prissänkning skall vissa regleriakttas för att extrapris skall anses gälla. Detsamma gällerför användning av röd prisetikett. Reglerna innebär attpriset skall vara tillfälligt nedsatt i förhållande till detnormalt tillämpade, varan skall ingå i det ordinariesortimentet, prissättningen skall vara påtaglig och tillfällig --högst fyra veckor.Enligt har handeln inte följtdessa regler. Det finns varuslag som säljs tillextrapris och där extraprisnivån följaktligen borde angessom normalnivå. Sådana varor är t.ex. kyckling, falukorvoch kaffe. I dessa fall blir prisinformationen heltmissvisande, extrapris är inte alltid lika med billigt.Vi anser att tiden är mogen för en genomgripandesanering av extrapriser och därmed sammanhängandeprissättning. Regeringen bör återkomma till medförslag till de åtgärder som behövs för att åstadkomma enutveckling där konsumentintresset sätts i centrum.Jordbruket och miljönEtt viktigt skäl till omställningen av jordbruket var ökadmiljöhänsyn. Det intensiva jordbruk som blev följden avprisgarantin medförde en alltför stor kemikalieanvändningdär rester av bekämpningsmedel och växtnäringsämnenläckte ut i mark, hav och andra vattendrag. Den ökandeproduktionen krävde mera mark, därför plöjdes hagar ochslåtterängar upp för att bli spannmålsåkrar. Därmedförsvann viktiga växt- och djurlokaler och flora och faunautarmades och den biologiska mångfalden hotas.KemikalieanvändningenAtt begränsa kemikalieanvändningen i jordbruket ärnödvändigt, både för miljöns skull och för hälsans.Växtnäringsläckaget från jordbruket är ett akut problem,särskilt i de södra delarna av landet. Jordbruketskväveläckage till havet beräknas vara --40 000 tonper år.För att minska jordbrukets negativa miljöpåverkanbeslöt (prop. Miljöpolitiken inför 90-talet) att målet skulle vara en halvering av kväveläckagetfram . Detta mål har sedan tidigarelagts och skallnås till år 1995.Den socialdemokratiska regeringen gavJordbruksverket i uppdrag att utarbeta ett åtgärdsprogramför att minska kväveutsläpp till vatten och luft frånjordbruksföretag. Ammoniakutsläppen skall minska med25 % i södra och . Möjlighetenoch konsekvenserna av ammoniakavgången isamma områden skall också utredas. Delredovisning avuppdraget skall ske den 1 december 1991.Användningen av bekämpningsmedel inom jordbrukethar pågått . kan vi konstatera fleranegativa effekter av detta. Rester av bekämpningsmedelförekommer i livsmedel och i vattendragen.Bekämpningsmedel sprids utanför avsedda områden och deutgör också en hälso- och arbetsmiljöfara. I riksdagensmiljöpolitiska beslut ingick därför också enhalvering av bekämpningsmedelsanvändningen under åren1986--1990. kunde man dock se att dennahalvering skulle uppnås , och hardärför beslutat om en ytterligare halvering till strax eftermitten av 1990-talet.Dessutom har Kemikalieinspektionen riksdagensuppdrag att i samråd med Lantbruksstyrelsen ochNaturvårdsverket pröva möjligheten att införadifferentierade miljöavgifter i förhållande till medlensfarlighet och risken med deras användning. Detta uppdragskall redovisas senast den 1 juni 1992.När genomgången är klar anser vi att mycket talar för , efter beslut om vilka medel som skall förbjudas, förde medel som återstår inför en miljöavgift i förhållande tillmedlens farlighet och risken med deras användning.Mot den bakgrunden ger regeringens beslut från hösten1991 att sänka prisregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel felaktiga signaler till jordbrukarna ochinnebär att vi tar steg bakåt i arbetet med att minskamiljöskadorna från jordbruket. Enligt ett riksdagsbeslutfrån bör införande av miljöskatt övervägas dåprisregleringsavgiften avskaffas. skall utredasom en skatt är lämplig och vilken nivå som ärkostnadseffektiv för att få till stånd en minskning avkväveläckaget. Någon sådan utredning har inte föregåttregeringens förslag. I avvaktan på införande av enmiljöskatt på handelsgödsel, vilket vi föreslår i en annnanmotion, föreslår vi att miljöavgiften på handelsgödsel höjsså att sänkningen av prisregleringsavgiften med 200 milj.kr.kompenseras.LandskapsvårdAtt slå vakt om ett varierat och rikt odlingslandskap ochbevara den biologiska mångfalden är ett viktig mål för dennya livsmedelspolitiken. Genom det stöd som finns förlandskapsvårdande åtgärder kan samhället träffa avtal medenskilda jordbrukare om att mot ersättning, genombetesdrift, hålla landskapet öppet. Stödet förlandskapsvårdande åtgärder uppgår /93 till 250milj.kr. Enligt riksdagsbeslut skall storleken på bidraget föråren därefter bedömas när erfarenheter av de gångna årensverksamhet vunnits. Regeringen bör genomförastudier avseende detta inom ramen för den , samt i statsbudgeten för1993/94 redogöra för det fortsatta stödets utformning.Stödet måste utformas så att uppsatta mål nås.LandsbygdsutvecklingOmställningen av jordbruket innebär påfrestningar förde människor som lever på landsbygden och har sinsysselsättning inom näringen. Verksamheter läggs ner ellerförändras, arbetstillfällen försvinner. Men omställningenger också nya möjligheter till utveckling av den svenskalandsbygden. För att tillvarata dessa möjligheter bör enökad satsning ske på såväl utbildning som forskning ochutveckling inom naturbruket.Vi anser därför att de naturbruksskolor som redan finnsi de olika länen bör sammanföras till ''grönautbildningscentra'' och tillföras nya utbildningslinjer.Utbildning i t.ex. hästsport, djurvård och inommiljöområdet har nära beröringspunkter med utbildningeninom lantbruket. Elevunderlaget skulle då öka liksommöjligheterna att ge eleverna största möjliga valfrihet.Dessa gröna utbildningscentra skall också ge utrymmeför forsknings- och utvecklingsarbete. Genom ettsamarbete med högskolorna skulle möjligheter skapas attgenomföra forskningsprojekt utifrån bygdensförutsättningar. En sådan verksamhet skulle initieranytänkande och bli en resurs för landsbygdsutvecklingen ivårt land.De förändringar som sker inom den ''grönayrkessektorn'' ökar behovet av nya och fördjupadekunskaper. Av det skälet bör också fortbildning för redanyrkesverksamma kunna erbjudas. För att fortbildningenskall vara ekonomiskt möjlig krävs dock att medel från bl.a.den kommunala vuxenutbildningen (KOMVUX) ställs tillförfogande. Regeringens förslag att skära ner stödet tillKOMVUX är därför ett hot mot fortbildningen ochförsvårar möjligheterna till en positiv utveckling av densvenska landsbygden. I en annan motion redovisar vi våraförslag när det gäller KOMVUX. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energipolitiska beslutoch utnyttjandet av jordbruksmark för energiproduktion,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förberedelser inför denforskningspolitiska propositionen vad avser forskning omalternativ odling,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisningen av samtinriktningen i arbete,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag för anpassning till EGsprisnivå,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förverkligande avkonkurrenslagstiftningen,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till åtgärder för att saneraanvändningen av extrapriser,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av differentierademiljöavgifter på bekämpningsmedel,48. att beslutar att höja miljöavgiften påhandelsgödsel så att den kompenserar tidigare genomfördsänkning av regleringsavgiften,49. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studier avseende erfarenheternaav de landskapsvårdande åtgärderna samt utformningen avfortsatt stöd,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ''grönautbildningscentra''.1