mot · GG02N29 · 1992-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:82 Kapital för nya företag m.m. I propositionen föreslås riktlinjer för och organisation vid finansiering av företagsetableringaroch utvecklingsprojekt i unga företag. Vidare föreslås ettnytt system med lån vid etablering av nya företag.Näringspolitiken måste inriktas på att skapa godaförutsättningar både för nyetablerade och befintliga småoch medelstora företag. Av avgörande betydelse förindustrins framtid är att staten nu på ett mer aktivt sätt ochi samlade former engagerar sig i näringspolitiken.Bristen på riskvilligt kapital är ett av de störstaproblemen i svensk industri . Situationen för de småoch medelstora företagen är särskilt besvärlig.Konjunkturläget, den höga räntan och krisen inombankväsendet bidrar i hög grad till att förvärra situationen.Antalet konkurser bland små och unga företag ökarlavinartat och har nått de högsta nivåerna . Därför är det väl motiverat att samhälletmedverkar vid finansieringen av såväl befintliga som nyasmåföretag. Fördelaktiga ränte- och amorteringsvillkormåste gälla för lånen.Vi ansluter oss i huvudsak till propositionens förslag vadgäller inrättandet av ett system med nyföretagarlån, menanser att dessa lån även skall omfatta befintliga småföretag.Skälet för detta är att även dessa företag befinner sig i enmycket svår situation när det gäller att skaffa framriskkapital.Vi avvisar därför den ensidiga inriktning motnyföretagande som föreslås i propositionen. I realiteten ärdet svårt att dra en gräns mellan nya och befintliga företag.Effekten av statliga låneinsatser är ofta större blandbefintliga företag. Industri- och nyföretagarfondensresurser måste därför kunna sättas in i såväl nya sombefintliga företag.Enligt vår uppfattning är etableringströskeln betydligtlägre inom t.ex. service, handel och restaurangverksamhetän inom traditionella tillverkningsbranscher och nyahögteknologiska verksamheter. Detta betyder att befintligaresurser kommer att spridas ut över ett stort och heterogentområde. I dessa branscher kan dessutom en snedvridning avkonkurrensen uppstå om nyföretagarlånen införes.Ovannämnda sektorer är också betydligt större änindustrisektorn, vilket betyder att resurser förs över frånindustrisektorn till handel och service etc. Vi avvisar därföräven denna del i förslaget.När det gäller möjligheten för kooperativa företag ochekonomiska föreningar i övrigt att söka finansiering ur deföreslagna nyföretagarlånen nämns ingenting ipropositionen. Regeringen tar visserligen inte uttryckligenställning till om det endast är aktiebolag som kan kommaifråga för lånen, men det är endast aktiebolagsformen somnämns i propositionen. Det är enligt vår mening viktigt attriksdagens beslut omfattar även kooperativa företag ochekonomiska föreningar. Risken blir annars att t.ex.kooperativ, som kommer att bli en viktig kraft i denekonomiska utvecklingen , kommer attutestängas från lånen. Det finns ju betydande likhetermellan vanliga aktiebolag, kooperativa företag ochekonomiska föreningar.Vi har vidare inget att invända mot förslaget om attSmåföretagsfonden/ Företagskapital avvecklas och överförstill en med Industrifonden gemensam statlig stiftelse,Industri- och nyföretagarfonden.Vi delar inte regeringens förslag att ta bortIndustrifondens aktiviteter gentemot större företag. Deresurser som Industrifonden ställt till förfogande har varitbetydelsefulla och stimulerat till samarbete mellan små ochstora företag.Vi ansluter oss till den grundläggande principen ipropositionen, att en statlig organisation för stöd tillnyföretagandet bör bygga på befintliga strukturer ochorgan. Enligt vår mening är utvecklingsfonderna de organsom har störst erfarenhet och kompetens och som dessutomhar närhet till de små och medelstora företagen, oavsett omde är nya eller ej. Utvecklingsfondernas erfarenhet måstedärför tas till vara. Vi avvisar därför förslaget ipropositionen om att låta Industri- och nyföretagarfondenbygga upp egna lokala filialkontor. Det finns inga skäl föratt i statlig regi bygga upp nya strukturer vid sidan om debefintliga.Att ålägga en central statlig stiftelse att även fatta besluti enskilda kreditärenden rimmar illa med behovet av enmarknadsanpassad och kundnära organisation. I stället börutvecklingsfonderna ges dragningsrätt och enkommissionärsroll att bedriva finansieringsverksamhetgentemot såväl befintliga som nya företag. Detta kan ske påuppdrag av Industri- och nyföretagarfonden.Vi ansluter oss till regeringens förslag om en utredningom utvecklingsfondernas framtida roll och uppgifter.Utgångspunkten för en sådan utredning skall vara attutvecklingsfonderna skall vara kvar. Vi anser bestämt att ensådan utredning skall vara parlamentarisk.I propositionen behandlas också frågan om SIFU). Vi motsätter ossinte förslaget att stiftelsen förs över till ett aktiebolag om ensådan företagsform bättre passar för verksamheten.Däremot motsätter vi oss bestämt att SIFU privatiseras. Vianser att det överenskomna moratoriet vad gällerutförsäljning av statliga företag omfattar även SIFU. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kapital till företag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsfondernas utökaderoll vad gäller Industri- och nyföretagarfondensfinansieringsverksamhet,3. att beslutar att medlen som ställs tillIndustri- och nyföretagarfondens förfogande riktas till såvälnya som befintliga företag,4. att beslutar att den föreslagna nyalåneformen också skall gälla för kooperativa företag ochekonomiska föreningar,5. att avvisar förslaget om en privatisering avSIFU.