mot · GF02Kr219 · 1992-01-27 00:00:00 — Lokalisering av ett landsarkiv till BakgrundI betänkandet ''Öppenhet och minne'', SOU 1988:11,redovisas förslag till den framtida arkivorganisationen iSverige. En utbyggnad av den regionalalandsarkivorganisationen föreslås som ett medel för attutöka tillgängligheten. I kombination med aktivmarknadsföring och informationsspridning skall detta ökaintresset för och utnyttjandet av arkiven.Förslagen innebär att nya landsarkiv inrättas i Karlstadoch . I betänkandet övervägs också inrättande av ettlandsarkiv i , närmare bestämt i ,eller . Något förslag härom läggs inte fram ''ifrånvaro av regionala initiativ på området''.Som utgångspunkt för betänkandets övervägandenanses närhetsfaktorn vara av en avgörande betydelse.Utbyggnaden skall ske stegvis och motiveras med de behovoch möjligheter till samverkan som finns på orten. Viktigafaktorer är därför om universitet eller högskola finns påorten och om livaktig kulturverksamhet förekommer iregionen.Andra viktiga faktorer är ortens övriga utbud avarkivinstitutioner med vilka samverkan kan ske. Dessutomspelar avståndsfaktorn en viktig roll ur såväl kultur- ochforskningspolitisk som demokratisk synvinkel. Vi anser attVäxjö väl fyller dessa krav och föreslår att ett nyttlandsarkiv lokaliseras till denna kommun. Som skäl för vårtförslag vill vi anföra följande:2. Motiv för lokalisering av ett landsarkiv till VäxjöVäxjö har gamla anor som kultur- och lärdomsstad.Lokaliseringen av ett landsarkiv till skulle ytterligarestimulera det lokala och regionala kulturlivet, samt skapaförutsättningar för ökad akademisk forskning ochamatörforskning. Genom samverkan med befintligainstitutioner kan landsarkivet få en helt ny och integreradkaraktär. Växjös centrala läge i och utmärktakommunikationer underlättar dessutom såväl besök sominsamling av material.2.1 ForskningsanknytningI finns flera institutioner medforskningsverksamhet inom det humanistiska området.Genom närheten till dessa skapas en bra forskarmiljö medstora samordningsvinster.Högskolan i är den största och mestdynamiska högskolan i . För närvarandefinns det närmare 5.000 elever knutna till denna högskola.Av dessa läser ett stort antal ämnen med anknytning till dethumanistiska och samhällsvetenskapliga området.Ett framtida nätverksuniversitet i kommeratt dimensioneras för cirka 8 000 studenter. Minst enfjärdedel av dessa kommer att vara verksamma inom dehumanistiska och samhällsvetenskapliga sektorerna.Kraven på forskningens och forskarutbildningensomfattning och kvalitet kommer därigenom att undergå enkraftig ökning.En framtida samverkan mellan universitetetshumanistiska och samhällsvetenskapliga institutioner, etttänkt ''centrum för informationssökning'' i nätverksformmellan de tre högskolorna i sydöstra ,landsbiblioteket och landsarkivet kommer att bli avutomordentligt värde för forskning och forskarutbildninginom de båda vetenskapsområdena liksom för allmänheten.Riksinstitutionen Emigrantinstitutet finnsplacerat i Utvandrarnas Hus i . På Emigrantinstitutetfinns samlat ett unikt källmaterial om den svenskaemigrationen. arkiv (till stor del iform av mikrofilm), forskningsbibliotek med cirka 30 000fasta bokvolymer samt ett stort antal fotografier ochutställningsföremål utgör grunden i samlingarna.Smålands Museum i är äldst av landetslandsortsmuseer. Lokalisering av ett landsarkiv skullestimulera verksamheten vid museet, då källmaterial somanvänds i det dagliga arbetet kan förvaras i museets närhet.I finns landets störstaglassamling. Här finns också ett unikt arkivmaterial från desmåländska glasbruken som tillsammans med övrigautspridda glasbruksarkiv skulle kunna samordnas medlandsarkivet.Landsbiblioteket i har förutom en mycketomfattande boksamling om en stor samling avunika handskrifter. Detta källmaterial utnyttjas flitigt avforskare och är på flera sätt ett värdefullt komplement tillde handlingar som förvaras på landsarkivet.Det regionala folkrörelsearkivet i tillkompå och har verksamhet insamlat,ordnat och förtecknat material från 1 300 arkivbildare.Folkrörelsearkivets positiva utveckling har inneburit attlokalerna blivit för små, varför nya lokaler kommer attbehövas under de närmaste åren.Till detta kan läggas, att i sittkulturpolitiska program 1988 föreslår, att ettnäringslivsarkiv för länet skall inrättas. Det får ansesmycket angeläget att ett sådant arkiv kommer till stånd.Arkivhandlingar från industriell verksamhet är utspriddaöver hela länet, oftast förvarade i kalla, fuktiga ochbrandfarliga lokaler.2.2 Aktiva föreningar och organisationerDet historiska material och den kompetens som finnssamlad vid Växjös kulturinstitutioner utnyttjas flitigt av denhistorieintresserade allmänheten, såväl på akademisk somamatörnivå. Det historiska intresset kanaliseras genom deföreningar och sällskap som finns i och övriga länet.När det gäller intresset för och utnyttjandet av arkiv ochdess handlingar torde kronobergarna tillhöra de mestintresserade. Några exempel:Historiska föreningen i , enhembygdsrörelse med cirka 75 hembygdsföreningar,Stiftshistoriska Sällskapet, läns HumanistiskaForskningsråd och läns GenealogiskaFörening.2.3 SamverkansmöjligheterEtt landsarkiv i , omfattande de tresmålandslänen, skall naturligtvis i första hand vara enarkivdepå och arkivmyndighet för de statliga arkivbildarnai regionen. Men det finns goda möjligheter till ochstarka skäl för att ge detta landsarkiv en mera integreradoch samordnande funktion för samtliga typer avarkivbildare i regionen.Landstinget i har markerat ett stortintresse för att efter hand överföra sitt arkiv till ett nyskapatlandsarkiv. Detsamma har kommun gjort och från ettflertal andra kommuner finns också ett påtagligt intresse.Det expansiva folkrörelsearkivet i är ocksåi hög grad intresserat av att låta sina samlingar integrerasmed ett nytt landsarkiv. Detsamma kan med stor fördel skevad gäller de stora arkivsamlingar som finns hos ett flertalandra stiftelser ocn institutioner, däribland Högskolan iVäxjö, Landsbiblioteket, i Växjö.Dessutom finns som tidigare nämnts utspridda iregionen ett stort antal mycket gamla och unikaföretagsarkiv (glasbruksarkiv, järnbruks-och glasbruksarkiv, Åryds bruksarkiv, ett stort antal mindreglasbruksarkiv m.fl.), ofta förvarade på ett mycketotillfredsställande sätt.Skälet till detta förhållande är en kombination avlandsarkivets i oförmåga att på grund av lokalbristta emot dem och en motvilja från lokala intressenter mot attleverera material till en avsides liggande arkivdepå. Ett nyttlandsarkiv i skulle erbjuda helt andra möjligheter attta hand om talrika, värdefulla enskilda arkiv iSmålandsregionen som annars löper uppenbar risk attskingras eller förstöras.Med en här skisserad modell skulle ett nytt landsarkiv iVäxjö få en helt ny och integrerad karaktär. Landsarkivetskulle inom sina väggar rymma samtliga typer avarkivbildare inom regionen. Fördelarna med en sådanmodell är ur forskningssynpunkt uppenbara. Den ger ocksåpåtagliga fördelar vad gäller det fältarbete som det nyalandsarkivet kan bedriva inom en samlad arkivsektor.Slutligen ger den skisserade modellen storarationaliseringsvinster för såväl staten som övrigaintressenter vid sidan av de effektivitetsvinster som uppnåsför såväl forskning som den samlade arkivvården.2.4 Växjös centrala lägeVäxjö ligger centralt i och är lätt tillgängligtför besökare oavsett färdmedel. Ett antal huvudvägar avhög standard passerar , t.ex. väg 25 mellan Kalmaroch , väg 23 mellan och ochväg 30 mellan och Jönköping.Kollektivtrafiken på väg är väl utbyggd, och genomnärheten till järnvägspunkten nås enkelt ochbekvämt av tågresenärer. erbjuder snabbadirektförbindelser med , ochKöpenhamn.3. Lokalmässiga förutsättningarI skrivelse till organisationskommittén för statligaarkivdepåer, daterad , harArbetsgruppen för landsarkiv i presenterat fleratänkbara lösningar för en lokalisering till äldre outnyttjadebyggnader i staden. Dessa alternativ kvarstår visserligen ide flesta fall, men en ombyggnad till lokaler för arkiv kräverdock genomgripande renovering.Klimatanläggningar, bärighetshöjande åtgärder,brandskydd och säkerhetsanordningar är några viktiga kravför ett landsarkiv. Preliminära kostnadsbedömningar ocherfarenheter från andra delar av landet visar att ettnybyggnadsalternativ eller en kombination av om- ochtillbyggnader ofta är den långsiktigt bästa lösningen.I samband med planeringen av ett framtidanätverksuniversitet i finns framskridna planer på attsamordna biblioteksfunktionerna. En bärande tanke idenna planering har varit att skapa ett ''centrum förinformationssökning'' i nätverksform mellan de trehögskolorna snarare än ett traditionelltuniversitetsbibliotek. Ett nytt integrerat landsarkiv skullekunna samordna sina resurser och byggnader med ettsådant centrum på ett för båda institutionerna fruktbartsätt. En samordnad funktion som fyller alla rationella kravpå ett för framtiden skulle på detta sättkunna etableras.4. SammanfattningMan kan alltså konstatera, att har alla deförutsättningar som krävs för etablerandet av ett landsarkivför , nämligenEn medelstor högskola med enomfattande forskningsverksamhet.Flera institutionermed forskningsverksamhet inom det humanistiska ochsamhällsvetenskapliga området.Aktiva föreningar ochorganisationer med starkt intesse för bl.a. släkt- ochhembygdsforskning.Goda möjligheter till samverkanmed övriga arkivinstitutioner och därmed förutsättningarför samlokaliseringar av arkivverksamheten.Centraltläge och goda kommunikationer.Förslag till lokaler medmycket bra läge. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett nytt landsarkiv i södraSverige bör lokaliseras till .