mot · GF02L22 · 1992-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:139 Statlig lönegaranti vid konkurs Vi anser det värt att utvidga kretsen för dem som börkunna få statlig lönegaranti till sådana enskildasmåföretagare eller andra som är att jämställa med vanligaarbetstagare men som inte omfattas avarbetstagarbegreppet i lönegarantilagen. Detta bör utredas.Paragraf 7:Vi anser att det är rimligt att endast få ersättning för lön,semesterersättningar och pension. Enligt vår uppfattningbör texten istället lyda enligt följande:7§ Betalning enligt garantin lämnas för sådan fordran pålön eller semesterlön eller semesterersättning som harförmånsrätt enligt 12§ förmånsrättslagen (1970:979) och för fordran påpension som har förmånsrätt enligt 12 eller 13§ samma lag.Paragraf 29:Vi anser att man i inledningen av paragrafen bordenämna var arbetstagaren får väcka talan, därför föreslår viföljande text:29§ Om en arbetstagare är missnöjd med förvaltarensbeslut enligt 16 eller 18§, får han vid tingsrätt väcka talan mot staten inom treveckor från det att han fick del av beslutet. Statens talan försvid tingsrätten av tillsynsmyndigheten.Av § 29 första stycket första meningen bör det väl framgåatt man väcker talan vid tingsrätt.På sid 32 i propositionen sägs att arbetstagare skall harätt till allmän rättshjälp. På sid 41 upprepas detta. Omregeringens förslag går igenom om ändring irättshjälpslagen är det nog många som inte kommer att fårättshjälp. Om regeringen menar något med uttrycket ''skallha rätt till rättshjälp'' så borde den väl ha föreslagit enspecialregel för lönegarantitvister som alltid medgerrättshjälp.Det finns vidare en liten komplikation till och den har attgöra med att man själv skall bidra med viss del avrättshjälpskostnaderna. Det egna bidraget är baserat påinkomst. När man söker rättshjälp så bestäms preliminärtdet egna bidraget. När ärendet avslutas blir det en slutligbestämning. Det preliminära beloppet och det slutligabeloppet baseras på inkomsterna. Om inkomsterna höjs tillföljd av att man vinner processen så påverkar det rätten tillrättshjälp, man kan förlora den eller så få man betala mer.Å andra sidan har man ju vunnit så då får man ju ersättningför rättegångskostnader av motparten. Men det kan finnassituationer där rätten till ersättning jämkas trots att manvunnit eller så kan det vara så att man bara vinner delviseller att man ingår en förlikning, då det ju regelmässigt ärså att vardera parten står för sin rättegångskostnad. Vitycker att regeringen borde ha rett ut begreppen.I propositionen föreslås att maximiersättningen enligtlönegarantilagen sänks från f.n. 12 basbelopp till 100 000 kr.Med följande kompletteringar kan en ytterligare besparingom 200 till göras:Ersättningen bör begränsas till samma ersättningsnivåsom gäller för arbetslöshetsförsäkringen, dvs f.n. avinkomsten, samt beräknas på lönedelar upp till 7,5basbelopp. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utvidga kretsen som kan fåersättning enligt lönegarantilagen,2. att beslutar följande lydelse av 7§ i lönegarantilagen:Betalning enligt garantin lämnas för sådan fordran på löneller semesterlön eller semesterersättning som harförmånsrätt enligt 12§ förmånsrättslagen (1970:979) och för fordran påpension som har förmånsrätt enligt 12 eller 13§ samma lag,3. att beslutar följande lydelse av 29§:Om en arbetstagare är missnöjd med förvaltarens beslutenligt 16 eller 18§, får han vid tingsrätt väcka talan mot staten från det att han fick del av beslutet. Statens talanförs vid tingsrätten av tillsynsmyndigheten,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättshjälp i lönegarantitvister,5. att beslutar att ersättningen bör begränsastill samma ersättningsnivå som gäller förarbetslöshetsförsäkringen, dvs. av inkomsten, samt beräknas på lönedelar upp till 7,5basbelopp.