mot · GF02Sk659 · 1992-01-27 00:00:00 — Sjukvårdens huvudmän står inför stora ekonomiskaprövningar . Forskning och medicinsk-tekniskutveckling ökar möjligheterna till framgångsrik behandlingav sjukdom, men leder också till krav på ökade ekonomiskaresurser.Hos allmänheten finns stora förväntningar påförebyggande hälsovårdande insatser, som i många fall integer positiv ekonomisk effekt förrän efter flera år.Personalen inom sjukvården har ett mycket ansvarsfulltoch krävande arbete. Anspråken på bättre arbetsvillkor,mer personal och högre löner är därför högst berättigade.Samtidigt har den kommunala sektorn under senare årdrabbats av regeringens indragningar i sådan omfattning attde reserver som tidigare funnits nu tömts.För närvarande råder kommunalt skattestopp. Menäven på bör höjningar av de kommunalaskatterna undvikas av fördelningspolitiska skäl. Det finnsdärför anledning att söka andra vägar att tillföra hälso- ochsjukvården ökade intäkter. En sådan möjlighet är, enligtmin mening, att införa en särskild hälso- och sjukvårdsavgiftpå sprit och tobak.Trots att ställt sig bakom WHO-målet att minskaalkoholkonsumtionen --2000har konsumtionen ökat med mer än 3 %.Samhällets kostnader för alkoholbruket har beräknatstill /år. Man uppskattar attav akutsjukvårdens platser utnyttjas ca 20--för vård avalkoholberoende. som skrivs ut från psykiatriskasjukhusen har diagnosen alkoholism eller alkoholpsykos.Mellan 300.000 och 500.000 människor i missbrukaralkohol. av all misshandel utföres avalkoholberusade personer.Vid en svensk anpassning till EG:s låga skatter påalkohol skulle dessa problem allvarligt förstärkas. Enligtalkoholforskaren skulle sjukvårdenskostnader öka med ytterligare . Ompriset minskar som skulle bli fallet med t.ex.vodkan Explorer, kommer konsumtionen att öka med minst50 %.Även tobaksbruket förorsakar sjukvården höga''onödiga'' kostnader.Jag anser det vara logiskt och konsekvent att denkonsumtion som förorsakar stora kostnader för sjukvårdenbelastas med en särskild konsumtionsavgift som tillfallerhälso- och sjukvården.Genom en omvandling av en del av skatten som tas ut påalkohol och tobak till en hälso- och sjukvårdsavgift och ensamtidig uppjustering med skulle, även efter denönskvärda minskning av konsumtionen som följer av enprishöjning, sjukvården tillföras ökade resurser med gottoch väl . Om detta sedan i sin turskulle leda till en nedgång av alkohol- ochtobakskonsumtionen, vilket är avsikten, kommersjukvårdens kostnader proportionellt sett att sjunka ännumer och skapa utrymme för de förbättringar someftersträvas.För att staten inte skall förlora på att en del avskatteinkomsterna omvandlas till sjukvårdsavgifter, ellerom man så vill, en särskild sjukvårdsskatt, som fördelasdirekt till sjukvårdshuvudmännen, bör statsbidragen tillsjukvården reduceras med motsvarande intäktsminskning.Det är att observera att det således är fråga om dels enomvandling av redan befintliga inkomster, dels enprishöjning på alkohol och tobak för att förstärkainkomsterna till hälso- och sjukvården.Vid förra årets bifölls ett motionsyrkande frånbl.a. undertecknad att vid förhandlingar med EGskall aktualisera frågan om alkoholkonsumtionenskostnader för sjukvården som en faktor vid beskattningen.Att alkoholen vid prissättningen skall bära de faktiskakostnader den förorsakar samhället borde rimligen ligga ilinje med EG:s syn på en fri marknad. Principiellt skiljer siginte detta nämnvärt från miljöavgifter.Inriktningen på förhandlingen med EG bör därför varaatt alkoholens och tobakens samhällskostnader skall kunnatas ut som en särskild avgift eller skatt som går direkt tillhälso- och sjukvårdshuvudmännen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild hälso- ochsjukvårdsavgift/skatt på alkohol och tobak som tillfallersjukvårdshuvudmännen.