mot · GF02Ub257 · 1992-01-27 00:00:00 — Det moderna samhället ställer stora krav på bådekvinnors och mäns kunnande om kost, hälsa och miljö iteori och praktik. Detta är viktiga kunskapsområden förbåde individen och samhället. Behöver inte alla elever få enkärna av dessa kunskaper i skolan för att klara av enföränderlig värld?Benämningen hemkunskap kan ge sken av ett enkeltämnesinnehåll, som lätt kan läras ut av föräldrarna. Det ärsvårt att hitta en benämning som täcker dettvärvetenskapliga område som ämnet representerar.I hemkunskap finns arbetsglädje. Elever tillämpar sinafärdigheter i matematik, biologi och svenska (läsförståelse)på ett naturligt sätt. De får svar som luktar, smakar ochkänns och effektiviteten av inlärningen av många s.k.teoretiska ämnen förbättras. Kreativitet, koncentration,motorik och koordinationsförmåga övas på ett naturligt sätti hemkunskap. Förståelse för sammanhang och helheter ihälsooch miljöfrågor sker i samarbete med idrott, biologioch samhällskunskap. I hemkunskap lär sig barnen attsjälva klara av sin vardagssituation, vilket är viktigt attkunna när båda föräldrarna förvärvsarbetar. Obligatoriskhemkunskap bör därför börja på låg- eller mellanstadiet.Alla ämnen i bör ha en obligatorisk bas omminst 4--dvs. Utöver den obligatoriska kärnan börflertalet ämnen erbjudas som frivilliga alternativ för att geplats åt den utökade språksatsningen i skolan.Folkhälsoarbete bör ske kontinuerligt i skolan.Sambandet kost--hälsa är viktigt när det gäller att förebyggacancer och hjärt- och kärlsjukdom. Att utföra en handling,t.ex. att tillaga en god näringsriktig måltid, är enligt mångaforskare det bästa sättet att åstadkomma beteende- ochattitydförändring. Skolan är det billigaste och effektivastemedlet att nå alla barn och deras föräldrar.Hemkunskapsläraren är en nyckelperson i skolans ochsamhällets folkhälsoarbete. Kunskapen om att vi bör ätamindre fett och mer fibrer har de flesta men vad det ipraktiken innebär för en elev i vet färre. Allaelever behöver ha basfärdigheter i hur man lagarvariationsrika och goda måltider som är bra både för hälsaoch ekonomi. Att laga mat och baka tillsammans ger bådeflickor och pojkar en fin gemenskap, naturligsamarbetsträning och fostran till ansvar.Alla elever behöver ha grundkunskaper om våraviktigaste råvaror och livsmedel. Det är nödvändigt att få enhandlingsmodell för att värdera fakta och insekonsekvenserna av olika beslut och tillsammans med enkunnig lärare bearbeta och kritiskt granska larmrapporterav typen ''djupfryst fisk ger cancer''. Skolmåltiden harbetydelse för barnens välbefinnande och skolprestationer.Samarbete med skolmåltiderna bör ske i större omfattningän . Elever kan planera, näringsberäkna och laga tillprovmåltider, baka bröd m.m.Försök har visat att intresset och förståelsen förmåltidens sammansättning har ökat avsevärt när elever meddatorers hjälp gör pris- och näringsberäkningar.Hemkunskap är ett utmärkt ämne för färdighetsträning idatoranvändning. Eleverna får se resultat frånteori till praktik och kan dra slutsatser därav.Att kunna planera, välja och laga mat sparar tid ochpengar åt både hushållet och samhället. Inträde till EG-marknaden medför ett utökat varuutbud och en ökadkonsumentutbildning kommer att behövas. Det är väl intemeningen att marknaden/livsmedelsindustrin skall styrakonsumenterna via reklam eller outbildade hälsofanatikersom via media kan påverka våra barn och ge dem ångestinför maten?Skolan bör vara ett öppet och kreativt kunskapscentrumi närsamhället. Hemkunskap kan vara en resurs för skolanpå många sätt. Lärare och lokaler kan även användas tillkurser för pensionärer, invandrare, småbarnsföräldrarunder skoltid, kvällar eller lov. Den ökade arbetslöshetenger en försämrad ekonomi och andra värderingar än dematerialistiska är nödvändiga. Att handla ekonomiskt, lagamat och baka kan ge vardagen ett mervärde.Livsmedelssektorn är expansiv och forskning inomkostområdet växer i omfattning. De nya kunskaperna ochfärdigheterna kommer att efterfrågas.Valen av råvaror och livsmedel är betydelsefulla för vårmiljö. I hemkunskap kan eleverna medvetandegöras ochkonkret praktisera hushållning med resurser. De får insikt idet egna ansvarets betydelse för att förbättra vår miljö.Den svenska matkulturen är viktig att förmedla till bådesvenskar och invandrare liksom kunskap om invandrarnasmatkultur. Måltiden är en utmärkt mötesplats för att ökaförståelsen för det mångkulturella samhället ochöverbrygga etniska konflikter.Den som kan grunderna i att sköta och vårda hemmetsoch skolans inventarier kan också hushålla med resurser ipraktiken. Att använda effektiva metoder, göra lämpligaval av kemisktekniska artiklar har stor betydelse för miljönoch ekonomin och kan dessutom förebygga allergibesvärhos eleverna.Obligatoriska ämnen kommer att betraktas som deämnen som samhället prioriterar högst och frivilliga ämnenkommer att anses ha en lägre dignitet. Detta är en tydligsignal till blivande lärare och ytterst få eller ingalärarstuderande kommer att välja kombinationen medhemkunskap. Att satsa dyrbar utbildning på ettyrke med osäkra framtidsutsikter är föga lockande förstudenter . Det finns exempel som visar attlärarstuderande med kombinationen hemkunskapomedelbart bytt till ett annat ämne på grund av de nyadirektiven. Om ingen nyrekrytering av lärare sker, blir detinga behöriga lärare i hemkunskap . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ämnet hemkunskap förblirobligatoriskt i med garanteradundervisningstid om minst .