mot · GF02Ub494 · 1992-01-27 00:00:00 — InledningVänsterpartiets högskolepolitik syftar till att utvecklasamhället mot rättvisa och jämlika villkor mellanmänniskor. Vår högskolepolitik skall alltså ses som en delav partiets samlade fördelningspolitik.Många fler måste beredas möjlighet att studera påhögskolan. Jämfört med övriga högindustrialiserade länderhar en anmärkningsvärt låg andelhögskoleutbildade. Därtill kan läggas det faktum att antaletsökande vida överskrider antalet platser inom högskolan.Denna önskan om utbildning hos många människor börtillvaratas, så att samhället kan öka sina möjligheter attmöta ett framtida behov av högskoleutbildade.Människor måste oavsett socialgrupp ges reellamöjligheter att studera på högskolenivå. Bland annat för attmöjliggöra detta vill främja den enskildes valav studier.Kunskaper ger människor redskap att ställa krav påsamhället. Det gäller ansvaret för den egna situationenliksom vårt gemensamma ansvar för miljön och försituationen i tredje världen.Det återstår dock mycket att göra när det gällerhögskolans uppgift att aktivera studenter till självständigaställningstaganden och ett kritiskt tänkande.Ökad tillgänglighet och fördjupad kvalitetDet är otvivelaktigt så att vissa strukturella åtgärderbehöver vidtas för högskolans del om verksamheten skallkunna svara upp mot de krav som ställs inför 2000-talet. Detär till exempel högst otillfredsställande att vi nu har enökande social snedrekrytering. De lägre socialgrupperna äralltså starkt underrepresenterade inom högskolesystemet.Av jämlikhetsskäl, men också för att öka rekryteringen tillhögskolan, måste den sociala snedrekryteringen brytas.Åtgärder måste nu vidtas för att vrida utvecklingen moten ökande rekrytering bland socialgrupper som traditionelltinte söker högre utbildning.Den sociala snedrekryteringen är enligt vårt sätt att seett mått på att högskolan inte lyckats vad gäller de politisktutsatta målen. Det finns klara och identifierbaraförhållanden som ökar tendenser till snedvriden socialrekrytering.Vänsterpartiet menar vidare att det behövs en förstärktstudievägledning för att nå ut till nya grupper. Ävengeografiskt långa avstånd ger en lägre benägenhet att sökasig till högskolor. De regionala högskolorna fyller därför enviktig uppgift.Högskolans egen uppföljning och utvärdering bör varaett verktyg för förnyelse och förändring. Men detförutsätter att erfarenheter och slutsatser som dras,verkligen får en tillämpning i verksamheten. Det är svårt attavgöra i vilken utsträckning detta görs . Dock kankonstateras att det råder vissa svårigheter då det gäller attöverföra kunskaper från en verksamhetsdel till en annan ihögskolan. Ett exempel på detta är den utveckling somskett inom forskningsverksamhet men som inte i önskvärdomfattning kommit grundutbildningen till del.De förslag till effektivitetsförbättringar vänsterpartiethär framför syftar till att i ökad grad uppnå de av samhälletfastställda politiska målen för högskolan. Det betyder attvåra förslag är ägnade att leda till strukturförändringar ochnya arbetsvillkor för högskolan.Vetenskaplig grundkursHögskolelagen talar om att all undervisning vid svenskahögskolor skall bedrivas på vetenskaplig grund. Begreppetvetenskap är dock inte oproblematiskt. I ett samhälle därkunskap är ett avgörande produktionsmedel och en alltstörre maktfaktor måste det föras en ständig diskussion omvetenskapens framväxt och organisation.En konkret åtgärd för att höja studenters kritiskaförmåga och ge distans till en ensidig ämnesutbildning ärinrättandet av en vetenskaplig grundkurs.En vetenskaplig grundkurs bör exempelvis innehållasådana moment som vetenskapsteori, vetenskapshistoria,argumentationsanalys och logik. Den måste ge insikt omvetenskapens relativitet och dess beroende av tids-, klass-,köns- och kulturella/geografiska förhållanden.En viktig fråga är också att belysa likheter och olikhetermellan frågeställningar, metoder och arbetssätt inom olikaämnen och forskningstraditioner.För en vetenskaplig grundkurs talar ocksåinternationaliseringsperspektivet. För att svenska studenterskall kunna tillgodogöra sig utbildningar utomlands måstede ha grundläggande kunskaper om de i det internationellavetenskapssamhället gängse teorierna.Även om nu frågan om vetenskaplig grundkurs framöverkommer att till stor del vara en fråga för den enskildahögskolan så menar vi att det för vissa kvalitetsmåls skull nubör beredas mark för högskolestudier av nämnd art.Ett problem som ofta förts fram som ett hinder förvetenskapliga grundkurser eller moment är den ökadeskuldsättningen för den enskilde studenten.Vi anser att detta argument bör beaktas och vill därförföreslå att de studieskulder som uppstår till följd avgenomgången vetenskaplig grundkurs kan få avskrivas efteravlagd examen.Regeringen bör lägga förslag till i enlighetmed vad vi nu anfört.JämställdhetKvinnorna har kommit mycket sent in iuniversitetsvärlden, historiskt sett. När de väl gjorde det vardet till färdiga manliga strukturer, en värld uppbyggd avmän för att passa män.Fram till högskolereformen dominerade männenklart bland de högskolestuderande. Genom reformenfördes flera traditionella kvinnoutbildningar till högskolan,bl.a. förskollärar- och sjuksköterskeutbildningarna.Härigenom dominerar kvinnorna antalsmässigt bland dehögskolestuderande men den ojämna könsfördelningenkvarstår.Särskilt markant är detta inom den tekniska sektorn,vårdsektorn och undervisningssektorn där cirka 60 procentfinns på utbildningar med en snedare könsfördelning än 20--80. Generellt går kvinnor på kortare utbildningar än mänoch det är också betydligt färre kvinnor inomforskarutbildningen.Det är av yttersta vikt att åstadkomma en jämnkönsfördelning inom olika utbildningar eftersom dettasedan avspeglas i framtidens arbetsmarknad för lång tidframåt.Vi anser att frågor om jämställdhetsarbetet, socialsnedrekrytering och den könsmässiga segregationen tilltraditionella manliga och kvinnliga områden kommer attavgöra möjligheten att öka antalet högskoleutbildade iSverige.De här problemen berör inte minst skogslänen, däranslaget som går från gymnasieskola till högskoleutbildningär lägre än i storstadsområden. Vi kan alltså säga attfrågorna också har en regionalpolitisk betydelse. Det äralltså viktigt att rekryteringsstrukturen till högskolornaförändras.Vänsterpartiet anser därför att det är motiverat att nusätta in särskilda insatser.Ett särskilt anslag bör inrättas för högskolor som villgöra omstruktureringar till gagn för den framtidarekryteringen. har i annan motion föreslagitbesparingar inom högskolebyråkratin genom att inte inrättaett nytt sekretariat för utvärdering.De medel som regeringen beräknar för detta sekretariat,ca , bör istället satsas påjämställdhetsarbete och rekryteringsfrämjande åtgärder.InternationaliseringBred enighet råder om att svenskt deltagande i detinternationella kunskapssamhället är nödvändigt för attsvensk högskoleutbildning och forskning ska kunna hävdasig i internationell konkurrens. Detta har avgörandebetydelse för produktionsutveckling, sysselsättning ochvälfärd. Ökad kontakt med andra utbildningstraditionerkan också komma att stimulera och vidga svenskforskningstradition, som ofta är ensidigtdominerad av anglosaxisk teoribildning och vetenskapligtradition.Sedan ett flertal år diskuteras formerna förinternationalisering av den svenska högskoleutbildningen.Enligt 2§ högskolelagen är främjande av förståelse för andraländer och för internationella förbindelser ett allmänt målför utbildningarna.Det perspektiv som präglar högskola och förvaltning ärstarkt Europacentrerat. hävdar att arbetet ifrågan måste präglas av en målmedveten global ambition.Utbildningens internationalisering får aldrig stanna vid enformaliserad utbytesverksamhet för ett begränsat antalstudenter vid europeiska universitet.Genom att knyta an till svensk tradition av globalsolidaritet måste högskoleutbildningen skapa förståelse ochrespekt för andra folk och kulturer. Detta är också ett led iatt ge de studerande ett allsidigt och kritiskt sätt att angripaproblem.I dagsläget ställer krav på att gäststuderandeskall ha garanterad försörjning från sitt hemland för att fåuppehållstillstånd och utbildningsplats. Detta utestängereffektivt studerande från tredje världen. En modell värd attta efter är den norska, där studiemedlen efterskänks tillstuderande från utvecklingsländer när dessa återvänder.Detta ses som en form av bistånd.Liksom menar vi att detsociala mottagandet är viktigt. Den största svårigheten äratt kunna erbjuda bostäder. Här måste varje högskola taansvar för ett visst antal internationella studentbostäder därutbytesstudenter kan erbjudas bostad. Dessa bostädermåste öronmärkas till utbytesstudenter ochgästforskare/lärare. Detta är också nödvändigt för atthögskolan i praktiken ska kunna omfatta det globalaperspektiv som motionen framför.Ett område där åtgärder för internationalisering ärsärskilt viktigt är lärarområdet. De som har ansvaret förbarns och ungdomars utbildning är särskilt viktiga somopinionsbildare och måste således få en utbildning somsyftar till att skapa global öppenhet, medvetenhet ochhandlingsberedskap. Som exempel på ett framgångsriktsamarbete vill vi nämna lärarutbildningen i somhaft ett samarbete med lärarutbildning i Indien.Vänsterpartiet vill föreslå ett anslag på 10 miljoner kr.till UHÄ:s disposition för ökad internationalisering pålärarområdet.Vidare bör anslås som ett korrektivför en alltför ensidigt europeiskt inriktad''internationalisering''.Ökad dimensionering och effektivare verksamhetEn ökad dimensionering av högskolan föreslås avregeringen. Vi menar att ambitionerna måste höjas för attkunna möta krav om högre kvalitet inom vård, omsorg,utbildning och teknisk produktion.Risken är att vi med oförändrad dimensioneringinom vissa områden får en faktisk minskning av antalethögskoleutbildade på arbetsmarknaden. Detta på grund avstora pensionsavgångar i början på 2000-talet.Det är offensivt att satsa på utbildning i en situation därarbetslösheten växer.Vi kan inte acceptera att tusentals studiemotiverademänniskor utestängs från högskolestudier.Vi menar också att regeringens långsiktiga politik somhotar att utestänga vuxna med arbetslivserfarenhet frånhögskolestudier är ett uttryck för en klasspolitiskbildningssyn.Utöver en ökad dimensionering i form av faktisk ökningav antalet studerandeplatser är det viktigt att gå vidare meden uppluckring av linjesystemet. har beslutat omen stegvis uppluckring av linjesystemet.Vi menar att ytterligare steg nu måste tas. En grundliginventering måste ske ute på högskolorna, i syfte attförändra linjestrukturen inom de högskoleutbildningar somkräver en relativt strikt sammanhållen studiegång, så attdelar och moment kan erbjudas som fria individuella val.Detta, menar vi, kommer att leda till dels att fler kanerbjudas plats på högskoleutbildning och dels atthushållningen med samhälleliga medel förhögskoleutbildning blir bättre.I detta inventeringsarbete får inget vara ''heligt''. Viutesluter inte att en väg att gå kan vara en översyn ochförändring av terminssystemet för att öka effektiviteten.I sammanhanget är det också nödvändigt att inte bara seöver den högskoleutbildning som ligger inom ramen för detsom kan kallas det allmänna högskoleväsendet. Översynenmed ovannämnda ambitioner måste omfatta allhögskoleutbildning även utanför UHÄ:s domäner. Det äralltså enligt vår mening nödvändigt att lyfta in t.ex.kommunal, polis- och militär högskoleutbildning i densamlade bilden.Vi bedömer att detta arbete kan pågå under kommandeår så att de strukturförändringar som blir nödvändiga kankoordineras med forskningspolitiska beslut.Riksdagen bör uppdra åt regeringen att på lämpligt sättutföra ovannämnda utredningsarbete.Utöver detta menar vi att vissa rationaliseringar nu tordekunna leda till att antalet platser inom högskolan med i dagbefintliga lokaler och utrustning kan ökas med ytterligare 4000 platser. Vi inser naturligtvis att dessa ytterligare platserfrämst kommer att kunna erbjudas inom utbildningar somt.ex. inte kräver laboratorieutrustning etc.Vi är övertygade om att högskolan i ett läge av svårarbetslöshet är beredd att under sådana förhållanden bidratill att så många som möjligt kan erbjudas högre studier.Vi menar att eftersom en viss rationalisering bör kunnabidra till kostnaden för denna dimensioneringsökningbehöver inte kostnaden för denna bli mer än 30 miljonerkronor. Denna åtgärd gör att kan avslåregeringens förslag om ändrade urvalsregler till högskolan.Det är som vi återkommande har påpekat något av ettslöseri med mänskligt kapital att inte låta de människorstudera som vill göra det.Flera länder har ingen begränsning vad gäller tillgångenpå platser i högre utbildning. Vi menar att som ärett förhållandevis rikt land egentligen inte har råd attutestänga så många från högre studier som görs idag.Högskolan bör alltså få tillämpa fri intagning.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag om friintagning till högskolan.Ny teknisk högskoleutbildningUnder har vi från vårt partis sida försöktfå gehör för behovet av en förstärkt teknisk utbildning ilandet.Vi har nått vissa framgångar med t.ex. en utökadmatematisk och naturvetenskaplig utbildning. gäller detden framtida industriella verksamheten. Det är lätt att insehur viktigt det är med fortsatt produktutveckling. Inte minstgäller detta produkter som baserar sig på våra råvarorskogen och malmen.Vi lägger i en annan motion förslag om förstärktautvecklingsinsatser vad gäller sådana produkter. Det är lättatt förstå hur en ekologiskt riktig produktion kräverfördjupad och avancerad teknisk/vetenskaplig kompetens.Vi måste helt enkelt utbilda fler tekniker i detta land. Vibehöver fler människor med civilingenjörskompetens.Därför vill vi föreslå inrättandet av en ny tekniskhögskola, alternativt kan vi tänka oss en utbyggnad vidnuvarande universitet och högskolor.Detta bör ge regeringen till kännaForskningenInledningsvis erinrade vi om högskolepolitiken som endel av samlade fördelningspolitik. Vi tror attden geografiska närheten till högre studier har en positivinverkan på möjligheten att nå grupper som traditionelltinte söker sig till högre utbildning.På högskolorna i , , , --och har det successivt under 1970-och byggts upp viss vetenskaplig kompetens ochforskningsverksamhet har kommit igång.Vi menar att det vore oklokt att, i där vi ser ettökande behov av högt utbildade människor, inte ta tillvaraden resurs som ligger i de nämnda högskolorna. Det finnsen avsevärd potential för rekrytering till forskarutbildningvid dessa högskolor och vi tror också att ökad geografisknärhet kan innebära att ett större antal kvinnor kommer attsöka sig till forskningen.För att ge stadga åt den forskningsverksamhet sombedrivs vid högskolorna föreslår vi en resursförstärkning viddessa högskolor om vardera. En sådanförstärkning underlättar också att ge dessa skolor fastaforskningsresurser vid forskningspolitiska beslut.Vänsterpartiet har i motionen till den förraforskningspolitiska propositionen föreslagit en omvandlingav alla utbildningsbidrag till doktorandtjänster under entreårsperiod. Vi menar att det finns anledning attåterupprepa detta krav.Det är nämligen ett starkt samhällsintresse att snabbtöka antalet forskarutbildade och en viktig förutsättning fördetta är självklart att ge de studerande drägliga ekonomiskavillkor.Det är dessutom i sig självklart att kunna erbjuda allaforskarstuderande en godtagbar standard i synnerhet somdet kan medverka till att bryta social och könsmässigsnedrekrytering till forskarutbildningen.Vänsterpartiet vill alltså föreslå tillomvandling av utbildningsbidrag till doktorandtjänster föratt möjliggöra för fler forskarstuderande att få en ordentligförsörjning med de sociala förmåner som för övrigt finns påden svenska arbetsmarknaden.Högskolevärlden kritiseras ibland för att leva ett frånsamhället i övrigt isolerat liv. Kritiken hamnar i en del fallrätt, men det finns också motsatta exempel. Frånvänsterpartiets sida ser vi det som angeläget att det spridsinformation om högre utbildning och vetenskapligaframsteg till allmänheten.Vi menar att detta har en positiv verkan då det gäller attnå nya grupper för högre studier. Det är också så att denimpuls som en utåtriktad verksamhet innebär kan varapositiv för högskoleverksamheten själv.Vi vill föreslå att ett särskilt anslag inrättas om 10miljoner kronor för att stimulera uppbyggandet av vad vikallar för vetenskapens hus. Tanken är att kommuner isamarbete med högskolor skall kunna bygga upp dessa''hus''. Verksamheten, där högre utbildning och forskningpresenteras på ett populärt sätt, bör i första hand vända sigtill grundskole- och gymnasieelever.Näringslivet och andra kapitalstarka sammanslutningarhar stora möjligheter att inleda samarbete med forskare påhögskolan och få olika typer av forskningsuppgifter utförda.Även statsmakterna kan på olika sätt beställa och fåforskning utförd. Däremot saknas det möjligheter förresurssvaga grupper att få forskning utförd av kvalificeradeforskare på högskolan.Lösningen kan heta vetenskapsbutiker.Vetenskapsbutiker finns påuniversitet i , , , Frankrikeoch . Syftet är just att bereda finansiellt svagaicke-kommersiella organisationer möjlighet att initiera ochfå forskning utförd på högskolan.Som helhet är erfarenheterna mycket goda varför detrimligen nu borde vara dags för att inleda enförsöksverksamhet.Vänsterpartiet föreslår därför att ställstill forskningsrådsnämndens eller den nyaservicemyndighetens förfogande för att initiera en sådanförsöksverksamhet.Samarbete mellan statlig och högskolaVänsterpartiet har tidigare lagt förslag om ett enhetligtstatligt huvudmannaskap för all högskoleutbildning. Iutredningsuppdraget att se över de medellångautbildningarna ligger enligt vårt sätt att se också ettdeluppdrag att belysa frågor kring huvudmannaskapet. Vimenar att forskningsanknytningen för bl.a. de medellångavårdutbildningarna skulle främjas av ett samlathuvudmannaskap.Vi vill trots pågående utredning föreslå attbesluta om ett stimulansbidrag för att främjasamarbetsprojekt mellan den kommunala och statligahögskolan. Det borde ligga samhällsekonomiska vinster it.ex. samutnyttjande av lokaler, del i gemensammaadministrativa resurser, gemensam utrustning etc.Erfarenheterna av dessa samarbetsprojekt bör tastillvara för ett prövande av huvudmannaskapsfrågan.Dessutom bör projekten kunna ge erfarenheter för en ökadforskningsanknytning vars vikt tidigare nämnts. De olikaprojekten bör utvärderas kontinuerligt så att viktigaerfarenheter kan komma till nytta i 1993 årsforskningspolitiska beslut.Riksdagen bör alltså besluta om att anslå 10 miljonerkronor för försöksverksamhet i enlighet med ovannämndaförslag. Medlen kan disponeras av UHÄ eller den nyaservicemyndigheten.Lokaler och utrustningDen utbyggnad av högskolutbildningen vi föreslår ställersärskilda krav vad gäller investeringar i lokaler ochutrustning.Det finns ett sen uppdämt behov av åtgärderpå nämnda områden. Lokalerna är på vissa orter i dåligtskick, nedslitna och i en del fall helt otillräckliga.Utrustningen har en bristfällig standard och är i vissa fallhopplöst föråldrad.Utrustnings- och lokalbeståndet måste för utbildningenskvalitativa nivås skull moderniseras och rustas upp. Ävenarbetsmiljöskäl talar för sådana åtgärder.Vänsterpartiet föreslår mot bakgrund av ovan sagda attanslagen till lokaler och utrustning räknas upp medsammanlagt . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vetenskaplig grundkurs,2. att till jämställdhetsarbete ochrekryteringsfrämjande åtgärder för /93anvisar ,3. att till internationalisering av högskolan /93 anvisar . utöverregeringens förslag,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av vissahögskoleutbildningar,5. att till 4 000 årsstudieplatser utöverregeringens förslag för /93 anvisar ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri antagning till högskolan,7. att avslår regeringens förslag om ändradeantagningsgrunder till högskolan,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny teknisk högskola,9. att till högskolorna i , ,, och /93 anvisar . i enlighet med vadi motionen anförts,10. att till omvandling av utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster för /93 anvisar 38 000 000kr. utöver regeringens förslag,11. att till ''vetenskapens hus'' för budgetåret1992/93 anvisar ,12. att till försöksverksamhet med s.k.vetenskapsbutiker för /93 anvisar 7 000 000kr.,13. att till stimulansbidrag församverkansprojekt för /93 anvisar . enligt vad i motionen anförts,14. att till lokalförsörjning m.m. för budgetåret1992/93 anvisar . utöver regeringens förslag.