mot · GG02K20 · 1992-11-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:75 Satellitsändningar av TV-program SammanfattningLagförslaget innebär att EG:s direktiv (89/552/EEG) omgränsöverskridande television transformeras till svensk lagsom en följd av . På vissa punkter har dock denborgerliga regeringens politiska ställningstaganden fått tillföljd att lagförslaget inte anpassats till direktivet utan tillbefintliga svenska lagar. Detta gäller framföralltreklamreglerna. Ny Demokrati anser att den svenska radio-och TV-lagstiftningen i sin helhet bör harmoniseras medEG-direktivet. I motionen lämnas också ett förslag som gårut på att klargöra och säkerställa rätten till genmäle.Rätt till genmäleEnligt EG-direktivet skall varje fysisk eller juridiskperson vars legitima intressen, i synnerhet vederbörandesrykte och goda namn, har skadats av påståenden omfelaktiga fakta i ett TV-program, ha rätt till genmäle ellermotsvarande.Den nuvarande yttrandefrihetsgrundlagen geremellertid inte möjlighet att införa bestämmelser sominnebär att beriktigande eller genmäle skall ske iprogrammen, vilket hänger samman med att den somsänder TV-program självständigt avgör vad som skallförekomma i programmen (3 kap 4 § YGL).Lagrådet har ifrågasatt om inteyttrandefrihetsgrundlagen bör ändras så att det blir möjligtför att besluta att ett beriktigande skall skei ett program som företaget sänder. En sådan ordning ärockså mera i direktivets anda, menar lagrådet.För markbundna sändningar i gäller enligtradiolagen att skyldighet för programföretaget att sändagenmälen och beriktiganden får bestämmas i avtal, vilketockså skett. Kanal , och är alltså skyldiga attsända genmälen och beriktiganden i sina program.Direktivet omfattar uppenbarligen inte bara rätten tillberiktigande, dvs rättelse av felaktig uppgift, utan ocksårätten till genmäle, dvs rätten att få komma till tals ochbemöta de felaktiga påståendena. Rätten gäller inte hellerenligt lagförslaget den TV-kanal, sändning eller programdär den påstådda felaktigheten förekommit. Lagrådet harför sin del uttalat att den rätt till genmäle eller motsvarandeåtgärd som sålunda tillförsäkras enligt direktivet får i ochför sig anses kunna tillgodoses genom vad som i förslagetbetecknas som beriktigande. Uttalandet kan ifrågasättas.Den svenska lagstiftningen bör följa EG-direktivet ifråga om rätt till genmäle och beriktigande. Den svenskalagstiftningen bör också utformas så att det inte råder någontvekan därom.Av lagtexten bör det därför direkt framgå att det finnsen rätt till genmäle, dvs en rätt att själv få komma till talsoch bemöta de felaktiga påståendena om det är befogat.Vidare bör rätten till genmäle och beriktigande kunnaske i den kanal, sändning eller program där felaktighetenförekommit eller i program som företaget sänder, bekostareller svarar för på annat sätt. En tvingande lagstiftning meddetta innehåll kräver ändring i yttrandefrihetsgrundlagen.Ett lagförslag bör presenteras i i så god tid attändringen kan träda i kraft , då Sverigeförväntas ansluta sig till EG/EU.Reklamregler och konkurrensTunga juridiska instanser i har, i sinaremissyttranden över lagförslaget, påpekat att dereklamregler som föreslås för satellittelevisionen ärsträngare än direktivets, och gör också gällande atttotalförbudet mot reklam till barn står i strid med EG:sregler om varors och tjänsters fria rörlighet. Lagrådetframför tveksamhet mot förbudet, men väljer i sitt slutligaställningstagande att följa regeringens uppfattning.Det finns all anledning att fråga sig vad som liggerbakom regeringens ställningstagande att frångå avseende reklamreglerna.De strängare reklamreglerna, vad gäller reklamtid ochprogrammens brytning, innebär att en svensk satellit-TV-station får sämre möjligheter att konkurrera medinternationella stationer som sänder till . En svenskstation får inte heller sända program utan reklam motvederlag utanför annonstid. Detta hemmatillverkadeförbud har inga motsvarigheter vare sig i direktivet eller iEuropakonventionen om gränsöverskridande television.Eftersom är ett litet land, med en begränsadmarknad i förhållande till länderna i EG, kommerdirektivets krav på europeisk produktion och kravetpå att av de europeiska programmen ska vara gjordaav fristående producenter att bli så kostnadskrävande attdet är tveksamt om några svenska satellit-TV-kanaler kankomma till stånd. Lägger man därtill att satellitstationernapå svenskt initiativ ges sämre konkurrensmöjlighetergenom restriktivare reklamregler minskar möjligheternaytterligare.För den markbundna reklamkanalen gällersträngare regler än EG-direktivets. Av avtal med statenföljer vidare ett omfattande public-service-uppdrag. TV4ska dessutom leverera en del av sina reklaminkomster föratt täcka ökade kostnader till den statliga televisionen. Mankan med fog hävda att det för statens del är ekonomisktfördelaktigt att skydda TV4.En svensk satellitstation får, om den drivs med likartaderegler som den markburna TV4, som når en betydligt störresvensk publik, uppenbara svårigheter att hävda sig ikonkurrensen med TV4. I förhållande till sina utländskakonkurrenter, som alltså inte behöver följa de restriktivasvenska reglerna, försvåras konkurrensförutsättningarnaytterligare. Reklamreglernas restriktiva utformningkommer uppenbarligen att medverka till att svenskasatellitsändningar inte kommer att kunna etableras eller ivart fall få betydande svårigheter att överleva i ett längreperspektiv. Å andra sidan kan också TV4 få svårigheter attkonkurrera med utländska satellitkanaler som sänder påSverige.Allt detta talar för att likartade regler bör gälla för allasom sänder till en svensk TV-publik.I propositionen noterar regeringen att för vissa satellit-TV-företag uppkommer ekonomiska konsekvenser av EG-direktivet, eftersom det kommer att krävas ett större inslagav europeiska verk i programmet och även färrereklaminslag. Detta kan åtminstone under enövergångsperiod komma att fördyraprogramverksamheten, menar regeringen. Risken är dockatt det med hänsyn till den begränsade svenska marknadenoch konkurrensförhållanden inte blir svårigheter avövergående natur för svenska satellitsändningar, utanbestående men.Mot den bakgrunden förefaller det därför märkligt attytterligare försvåra konkurrensförutsättningarna försvenska satellitsändningar.I första hand bör reglerna i radiolagen och annan radio-och TV-lagstiftning anpassas till EG-direktivet i fråga omreklam. En annan möjlighet är att anpassa reglerna försatellitsändningar till EG-direktivet. I vart fall bör densärskilda regeln om reklam riktad till barn under 12 årutmönstras ur lagstiftningen (12-årsregeln).Program mot betalningEnligt 19 § förslaget till lag om satellitsändningar av TV-program får program mot vederlag endast sändas underannonstid i televisionen. Förbudet leder, vilket ovanredovisats, till orimliga konsekvenser för satellitkanalersom upplåter sändningstid mot betalning i enomfattning som inte är obetydlig. Regeln måste därföravvisas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att rätt till genmäle skallföreligga för den som utsatts för en felaktig uppgift eller ettfelaktigt påstående i ett program att själv få komma till talsoch bemöta felaktigheten om han eller hon har ett befogatintresse därav,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att yttrandefrihetsgrundlagenskall ändras så att rätten till genmäle eller beriktigande skallkunna ske i kanal, sändning eller program där felaktighetenförekommit eller i vart fall i program som det ifrågavarandeTV-företaget sänder, bekostar eller svarar för på annat sätt,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anpassa radiolagen och annanradiooch TV-lagstiftning till EG-direktivet i fråga om reglerför reklam,4. att beslutar utforma lagen omsatellitsändningar av TV-program till allmänheten påsådant sätt att reglerna för reklam anpassas till EG-direktivet,5. att beslutar utmönstra den s k 12-årsregelnur radio- och TV-lagstiftningen,6. att i vart fall beslutar att inte anta 12-årsregeln i förslaget till lag om satellitsändningar av TV-program till allmänheten,7. att inte antar den del av 19 § förslaget till lagom satellitsändningar av TV-program till allmänheten sominnebär att program mot betalning endast får sändas underannonstid i televisionen.