mot · GF02A811 · 1992-01-27 00:00:00 — Sysselsättning och utbildning för kvinnor i Kvinnornas situation på arbetsmarknaden måsteuppmärksammas särskilt. Kvinnorna måste ges sammachans inom arbetslivet som männen.I likhet med andra regioner ökar arbetslösheten i Skåne.Arbetslösheten var i nov. -91 i och Kristianstadslän 3,5 resp. . Särskilt drabbade var de båda störstakommunerna (4,) och (4,).Antalet arbetslösa kvinnor var 5 942 i M-län. Situationen är likartad i L-län.Deltidsarbete är nästan uteslutande ett kvinnofenomen.Av de deltidsarbetande i M-län är kvinnor och hosarbetsförmedlingarna fanns i nov. 3 500 kvinnor sökanderegistrerade som partiellt arbetslösa och önskade utöka sinarbetstid. Det bör påpekas att de deltidsarbetslösa inte ärinkluderade i redovisningen över öppet arbetslösa.Den öppna arbetslösheten är i nuvarandearbetsmarknadsläge lägre bland kvinnor än bland män.Detta gäller såväl i M-län som i riket i övrigt. Anledningenhärtill är att de mansdominerade näringarna, industri ochbyggverksamhet, är mycket konjukturkänsliga. Denpågående strukturförändringen på kontorsområdet medökad datorisering, förändringar inom livsmedelssektornliksom de offentliga nedskärningarna drabbar däremot ihög grad kvinnor. Effekterna kommer att göra sig gällandei ökande grad under kommande år.Kvinnor är till skillnad från män koncentrerade till ettbegränsat antal yrken. Ungefär 3/4 av kvinnorna finns inomsammanlagt 30 yrken medan samma andel män finns inomtotalt 60 yrken.De vanligaste kvinnoyrkena har inte förändrats särskiltöver tiden utan är av tradition inriktade mot hälso- cohsjukvård, kontorsarbete och servicearbete. De flestaindustriarbetande kvinnorna har arbete inom livsmedel-,textil- och beklädnadsindustri eller grafisk industri. I M-länär livsmedelsbranschen den industribransch somsysselsätter flest kvinnor.De nedläggningar som har skett inom tekoindustrin ochde rationaliseringar inom livsmedelssektorn som pågårdrabbar naturligtvis kvinnor hårt.Offentliga sektornOffentliga sektorn har en dominans av kvinnligarbetskraft. Nästan hälften av kvinnorna i länet arbetarinom offentlig förvaltning.Inom hela den offentliga sektorn pågår genomgripandestrukturförändringar, vilka till stor del är en följd avminskade skatteintäkter och minskade statsbidrag tillkommunerna. Samordningen inom vårdområdet leder övertalighet av administrativ personal. Inom sjukvårdenplaneras dessutom ytterligare effektiviseringar somresulterar i minskat personalbehov. Likaså planerasnedskärningar av vikariats- och deltidsanställningar.För hela den offentliga sektorn beräknas ensysselsättningsminskning med cirka 1 500 personer (M-län) till . Detanmärkningsvärda är att minskningen planeras ochgenomförs under en rådande allvarlig lågkonjunktur.Tidigare försökte den offentliga sektorn att motverkasysselsättningsminskningen genom att suga upp en del avdem som var arbetslösa. Dagens situation innebär iställetatt den aktuella åtstramningspolitiken inom den offentligasektorn bidrar till ett ytterligare bortfall avsysselsättningstillfällen.Många kommuner har klargjort att all ny verksamhetinom barn- och äldreomsorg ska drivas i privat regi. För attstarta och driva företag inom vård och omsorgssektornkrävs kunskaper om ekonomi, personaladministrationm.m. En självklarhet måste vara att sådan vidareutbildningstår till förfogande för alla som ska gå in i en privatverksamhet.Det är angeläget att ytterligare ansträngningar görs föratt minska könsuppdelningen på arbetsmarknaden.Tidigare projekt för att få kvinnor att välja andra yrken äntraditionellt kvinnoyrken har visat att detta förhållande kanändras. Insatserna har haft en alltför begränsad omfattningoch i nuvarande arbetsmarknadssituation, medförändringar inom typiskt kvinnliga yrkesområden, måstesärskilda åtgärder vidtas. Exempel på sådana insatser är:Informationsinsatser riktade till kvinnor för att påverkaderas utbildning och yrkesval.Yrkeskurser anordnas istörre utsträckning för uteslutande kvinnliga elever inomtraditionellt manliga yrkesområden.Flera olika faktorer påverkar möjligheten för kvinnor attförvärvsarbeta. Exempel på sådana faktorer är brist påarbetstillfällen, de arbetssökandes utbildning och att dearbetssökandes kunskaper och erfarenheteröverensstämmer med företagens krav på eller behov avarbetskraft. Utbildning är en viktig grund för att förbättrakvinnors utvecklingsmöjligheter och bidrar till att stärkakvinnors ställning på arbetsmarknaden.Vuxenutbildningens huvuduppgifter är att gemöjligheter att vidareutbilda sig för ett förändrat arbetslivoch att överbrygga kunskapsklyftor mellan generationer.Tillsammmans med AMU spelar Komvux en viktig roll närdet gäller omskolning.Folkhögskolan är ett viktigt alternativ till dentraditionella utbildningen. Den ger en större social kontaktmellan de studerande liksom med lärarna.Många kvinnor har utnyttjat denna möjlighet tillvidareutbildning. Det skall betonas att majoriteten avkursdeltagarena inom Komvux är kvinnor -- . Denedskäringar som föreslås drabbar särskilt kvinnorna ochminskar deras möjligheter till högskolestudier.Flera kommuner pekar på att nedskärningarna skulleinnebära inga eller få nya intagningar, vilket i sin turkommer att påverka arbetslösa kvinnors möjligheter tillomskolning. Som exempel kan nämnas att i harantalet sökande till Komvux ökat . står 800personer i kö för komvuxstudier.De kraftiga nedskärningarna inom kommunalvuxenutbildning och folkbildning är ett hårt slag mot vuxnaoch då främst mot kvinnor som är i ett stort behov avvidareutbildning inte minst p.g.a. förvärvsuppehåll. Mångaungdomar måste komplettera sina studier för att komma inpå högskolan.I den rådande arbetsmarknadssituationen i bordesnarare en utökning av utbildningen vara motiverad.Besparingar inom vuxenutbildning och folkbildningmåste avvisas.Förslaget om att uppskjuta ikraftträdandet av det tredjeåret i gymnasieskolan måste likaså avvisas.Traditionellt sett har arbetsmarknadsutbildningen varitinriktad på tillverkningsyrken och således attraherat flermän än kvinnor.För att möta de rationaliseringar och omstruktureringarsom särskilt kommer att drabba kvinnorna måstearbetsmarknadspolitiska satsningar göras med särskildinriktning på just kvinnor.En mycket mer medvetensatsning måste till för att ytterligare öka andelen kvinnor iarbetsmarknadsutbildningarna.Större insatser måstegöras från , socialförvaltningen ocharbetsförmedlingen för att öka satsningarna på kvinnor iarbetsmarknadsrehabiliteringen.Speciella kvinnokursermåste anordnas i syfte att öka självförtroendet hos kvinnoroch att bereda vägen för en efterföljandeyrkesutbildning.Basutbildningarna som har mångakvinnliga deltagare bör fortsätta att bedrivas decentraliseratför att möjliggöra för personer utan bil och med ansvar försmå barn att delta.Sammanfattningsvis vill vi påpeka att kvinnors behov avresurser under hela har fått stå tillbaka.SIND:s och utvärderingar avsatsningarna ser dystra ut. Där har gått tillkvinnor. Det är hög tid att regionala utvecklingscentra förkvinnor kommer till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda insatser för kvinnorssysselsättning och utbildning i .