mot · GF02L202 · 1992-01-27 00:00:00 — Översyn av lagen om ekonomiska föreningar I många sammanhang är den kooperativasamverkansformen ekonomisk förening lämplig somassociationsform för att bedriva ekonomisk verksamhet.Den ekonomiska föreningen grundar sig på en samverkanmellan människor och organisationer, som bedriverekonomisk verksamhet. Detta till skillnad mot aktiebolagetsom bygger på att kapital samverkar för att på bästa sättförräntas. De flesta kooperativ i och i andra länderbedriver sin verksamhet i ekonomiska föreningar ellerömsesidiga bolag. Det finns dock flera exempel därkooperativ verksamhet även bedrivs i andraassociationsrättsliga former beroende på verksamhetenskaraktär eller särskilda betingelser. Till sin karaktär har allkooperativ verksamhet en klar profil genom sin integrationav ekonomiska och sociala mål även om man bedriver sinverksamhet i olika associationsrättsliga former. De reglerasofta i de stadgar och grundsatser som verksamheter grundarsig på.Den associationsrättsliga lagstiftningen kring kooperativverksamhet har i alltför liten utsträckning belysts under desenaste åren. De förändringar som skett har i de flesta fallberört andra associationsrättsliga formers problem somt.ex. En orsak till detta är medstor sannolikhet den samhälleliga debatten och dessfokusering på börsbolagen. En alltför ensidig betoning avaktiebolagen riskerar dock att få till effekt att de speciellasärdrag som kännetecknar kooperativ verksamhet gårförlorad och att möjligheterna att driva verksamheter ikooperativ form försämras.Utvecklingen ställer krav på förnyelse avassociationsrätten. Det kan t.ex. gälla frågor kring:riskkapitaluppbyggnaden i etablerad och ny kooperativverksamhet, nya kooperativa verksamhetsformer,förslag till en europeisk kooperativstadga.Riskkapitalfrågan har under de senaste årenaktualiserats både inom etablerad och ny kooperation.Exempelvis om det finns möjligheter till individualiseringav kapitalet utan att man kommer i konflikt med dekooperativa grundvärdena. I den etablerade kooperationenhar frågan om s.k. differentierade medlemsinsatser varitföremål för överväganden. Därtill kommer även frågan omdet egna och främmande kapitalets storlek, former ochrelation.För kooperativ gäller det ofta initialskedetsriskkapitalproblem. Detta är ett synnerligen aktuelltproblem då antalet nystartade kooperativ kan förväntas ökabetydligt som en följd av den offentliga sektorns förnyelse.Nya former av kooperativ verksamhet i glesbygd,offentlig sektor och företagsbildningar efter olikaintressentmodeller med både brukare, anställda ochtraditionella ägare har under senare delen av 1980-taletaktualiserats. De associationsrättsliga frågorna i sambandmed dessa nya blandformer har ställt till problem bl.a. hoslänsstyrelser och berörda intressenter, pågrund av okunskap och otillräcklig lagstiftning.EG-kommissionen har föreslagit införandeav en gemensam europeisk kooperativ stadga. Denna harkaraktären av en ramlagstiftning och skall möjliggörasamarbete mellan kooperativa företag i fler länder genomett gemensamt ''europakooperativ'' (EC).Det ovan anförda pekar på att en översyn av lagen omekonomiska föreningar är nödvändig. Denna översyn skullebl.a. ha som mål att leda till en fullständig och permanentneutralitet mellan olika associationsformer, att möjliggöraen modernisering av ekonomiska föreningarsriskkapitalförsörjning och att inlemma den kooperativaEG-stadgan i svensk lagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn av lagenom ekonomiska föreningar.