mot · GF02Fö312 · 1992-01-27 00:00:00 — En historisk vändpunkt har inträffat i . Det kallakriget är över. En totalt förändrad situation råder nu iEuropa. liksom är upplöst.Alla de f.d. sovjetiska trupperna dras bort från Europa.Mycket kraftig konventionell nedrustning pågår; ocksåkärnvapen nedrustas kraftigt. Något militärt hot kan intelängre redovisas mot . Land efter land stoppar nusina stora militärprojekt.Det största nedrustningsavtalet någonsin omkonventionella vapen skrevs under i l990.Ensidig nedrustning genomförs därtill i de flesta länderna iEuropa. Endast förutom aviserar höjdaförsvarskostnader.I praktiken är ett överraskande anfall från f.d. Sovjetinte längre möjligt mot Västeuropa.Också kärnvapnen nedrustas. Genom START-avtaletsommaren 1991 överenskom och om enminskning av de strategiska kärnvapnen . De hardärefter båda deklarerat att de skall minska eller dratillbaka taktiska kärnvapen, inklusive taktiskakärnvapen. De nya republikerna i f.d. har utfäst sigatt följa och utfästelserna om taktiskakärnvapen.En ny säkerhetsordning för baserad pågemensam säkerhet i stället för avskräckningundertecknades i l990. Alla länder iEuropa, och förband sig att lösakonflikter på fredlig väg. Sakligt samarbete och ömsesidigförståelse ersätter nu den tidigare misstänksamheten.Förutsättningarna för fredlig konfliktlösning och kraftignedrustning är därmed unika.Sveriges säkerhetspolitiska läge har därmed starktförbättrats.Det slut gör det möjligt att frigöra enormaresurser -- pengar, människor och materiel, som fortfarandeär nerplöjda i överdimensionerade militärapparater. Likaviktigt är att det kan frigöra många människors tankar somhar fjättrats av steril konfrontation.Det finns en risk att etniska och nationellamotsättningar, fattigdom, protektionism och handelskrigskapar en hotande oordning i . Men den kan intemötas med militära metoder. Ekonomisk utveckling ochmänskliga rättigheter blir i stället instrumenten.Sverige har länge spelat en aktiv och pådrivande roll iinternationella nedrustningsförhandlingar. När iövrigt förbereder sig för och aktivt nedrustar måstesjälvklart också ta konsekvenserna av detta.När JAS-beslutet togs under den borgerliga regeringenl982 sa socialdemokratin nej; förslaget vilade på bristfälligtunderlag. Socialdemokratin krävde att utöver vad som fråntekniska, ekonomiska och kommersiella synpunkter skulleingå i ett avtal som är godtagbart från statsmakterna, bordeföljande villkor gälla för JAS:Inga löften om framtidaanslagsökningar för försvarsmakten får ske,JAS skallhålla sig inom i prisläge ,fram ,Om allvarliga problem uppstårmåste staten ha rätt att avbryta projektet. Industrin måsteta en inte oväsentlig ekonomisk risk,Något nytt projektför utveckling av flygplan är inte aktuellt efter JAS.Industrin måste därför inrikta sig mot i huvudsak civilproduktion,Skulle det vara möjligt med hänsyn till denmilitärpolitiska situationen i vår omvärld att genomföra ennedrustning får också JAS givetvis omprövas.I den socialdemokratiska propositionen l983 åberopadespå nytt dessa förutsättningar.När beslöt att satsa på l982beskrevs det som ett litet, billigt svenskt alternativ till dyrautländska stridsflygplan. har kostnaderna ökatdrastiskt såväl på grund av förseningar som haveri.Industrigruppen har begärt ett högre pris än tidigareavtalat för att bygga planen 3l till l40, dvs. Men iavtalet mellan staten och industrigruppen från l982 finns ett''takpris'' som inte får överskridas för delserie 2.JAS-projektet var redan från början ifrågasatt, inteminst av kostnadsskäl. Det socialdemokratiskakvinnoförbundet, ungdomsförbundet och de kristnasocialdemokraterna har från början vänt sig emot JAS ochvarnat för att JAS skulle bli en gökunge i försvarets bo.JAS har inte uppfyllt villkoren i kontraktet i fråga omutformning, prestanda, utprovning eller tidsramar och harvida överstigit de kostnadsramar som givits. En slutsummapå -- enligt vissa försvarspolitisktsakkunniga snarare -- bedömsprojektet komma att kosta.I den första delserien skall industrigruppen leverera 30plan till ett fast pris. Huruvida detta kommer att kunna skei enlighet med uppgjort kontrakt återstår att se. För denandra delserien om ll0 plan har ännu inga beslut fattats avriksdagen.Enligt försvarspropositionen 1991 är förseningarna ityparbetet avsevärda och kostnadsökningarna betydandeför delserie två. Utskottet konstaterade att förseningen ärallvarlig och leder till stora kostnadsökningar. var det oklart hur fördyringarna skall fördelasmellan leverantör och kund vid en ev produktion efter deförsta 30 planen.Vi menar att nu måtte besluta att delserie tvåav JAS inte beställs.Runt om i världen stoppas nu en rad stora militäraprojekt.Den 7 januari l991 stoppade den amerikanskaregeringen det största flygplansprojektet någonsin,attackplanet som beräknats kosta 57 miljarder dollar.Försvarsminister angav bl.a. som skäl attindustrin inte klarat vare sig utformning, utveckling,produktion och sammansättning eller prov av planen inomvad som stipulerats i kontraktet. Också harbeslutat att stoppa sitt planerade flygplansprojekt.Kan och stoppa sina flygplansprojektmed hänvisning bl.a. till den nya säkerhetspolitiskasituationen så borde också kunna göra det.Fortsatt stora investeringar i form av fullföljandet avJAS-projektet begränsar därtill den politiskahandlingsfriheten och försvårar en anpassning avsäkerhetspolitiken.Sveriges flygvapen består till huvuddelen avViggenplan, som kan användas under lång tid framöver.Den senaste jakt-Viggen levererades l990. harjämfört med de flesta länder i ett mycket starktflygvapen. På samma sätt som teknik nu förs in iDraken, som på det sättet livstidsförlängs, borde Viggenkunna livstidsförlängas genom att den nyare teknik somJAS-planet har, förs in vid den pågående modifieringen avViggenplanen.Flera länder väljer att livstidsförlänga de plan dehar i stället för att köpa eller producera nya. En sådandiskussion bör vi också kunna föra i . Med tanke påsåväl den mycket kraftiga fördyringen som förseningen avJAS bör möjligheten att i stället förlänga Viggensystemenutredas.Genom de satsningar som staten gjort på civilflygindustri är marknadsledande i påmindre passagerarplan och har 2/3 av marknaden. Dencivila flygsektorn har inneliggande order på över 30miljarder kronor och sysselsätter 3 600 personer. EnligtSAAB är nu den civila flygindustrin så stor () ochväletablerad att den kan överleva utan stöd från denmilitära flygtillverkningen.Till detta kommer att det inte kan anses försvarsbart attfortsätta med ett miljardslukande JAS-projekt i ett läge, närdet generella välfärdssystemet kraftigt försämras och närkvalitén skärs ner inom barnomsorg, äldreomsorg,vuxenutbildning och sjukvård.Beslut om fortsatt stora vapenprojekt skulle ge enfelaktig signal till omvärlden att inte litar på freds-och avspänningsprocessen och inte heller tänker delta i den.Signalen från bör i stället vara att inte för lång tidframöver låsa fast stora resurser i ett militärprojekt, somtillkommit under det period. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar säga nej till delserie två av ,2. att hos regeringen begär att enlivstidsförlängning av Viggen-systemet utreds.