ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02A274 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringens förslag till folkbildning /93kan innebära att anslaget till folkhögskolorna reducerasmed ca . Detta medför givetvisminskade möjligheter för dessa skolor redan när det gälleratt genomföra gjorda åtaganden på skilda områden, t exbetr. handikappverksamheten.I ännu högre grad omöjliggör emellertidanslagsminskningen för folkhögskolorna att kunnamedverka i arbetet med att skapa utbildningsmöjligheterför de arbetslösa, en uppgift som ligger helt i linje medregeringens ambitioner att förstärka insatserna för dessamänniskor.Den enligt min mening naturliga lösningen för attmöjliggöra folkhögskolornas medverkan i arbetet motarbetslösheten vore, att redan i budgeten överföra medelfrån anslaget till arbetsmarknadspolitiska åtgärder direkttill anslaget för folkbildning. Därest en dylik anordning avnågon anledning ej låter sig göra bör i etttillkännagivande markera betydelsen av att ta tillvarafolkhögskolornas möjligheter att utbilda arbetslösa. Därförbör arbetsmarknadsverket i avsevärt större omfattning änhittills ge folkhögskolorna i uppdrag att genomföra kurserför dem som drabbats av arbetslöshet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkhögskolornas möjlighet attbedriva utbildning för arbetslösa.
mot · GF02A276 · 1992-01-27 00:00:00 — Folkhögskolornas roll under en lågkonjunktur I budgetpropositionen 1991/92:100, bilaga 9, föreslårregeringen att anslaget C 1, Bidrag till folkbildningen,minskas med ca . Anslaget C 1 utbetalas tillFolkbildningsrådet, som i sin tur fördelar pengar tillstudieförbundens studiecirklar, kurser ochkulturarrangemang samt till folkhögskolorna.Anslagsminskningen innebär mindretill folkhögskolorna.Motiven till besparingen är statsfinansiella. I dåekonomin krymper och arbetslöshetsutgifterna ökar måstebesparingar göras. Ett problem är dock att folkhögskolornahar en ökad tillströmning av elever under lågkonjunktur.Folkhögskolorna spelar därigenom en viktig roll i en periodav lågkonjunktur och ökad arbetslöshet. Folkhögskolornahar i allmänhet små rationaliserings- ochbesparingsmöjligheter utan att det går ut över antaletkursplatser. Färre kursplatser innebär att fler blir arbetslösaoch därmed ökar utgifterna för staten i form avarbetsmarknadsutbildning eller arbetslöshetsunderstöd.Det finns 132 folkhögskolor i , varav 77 ärrörelsedrivna. har det funnits ca 18.000 studerandepå de långa kurserna. Av dessa har 10--15 procentinvandrar-/flyktingbakgrund och lika många ärhandikappade. Enligt en enkät som Folkbildningsrådetgenomfört väntas en kraftig ökning på 2.000 nya studerandepå folkhögskolorna under innevarande verksamhetsår.Folkhögskolorna uppger också att betydligt flerfolkhögskolekurser för annars arbetslösa skulle kunnagenomföras om statsbidragsresurser därtill funnits. Att motbakgrund av detta, och den ekonomiska situation somfolkhögskolorna arbetar under, minska resurserna tillfolkhögskolorna kan visa sig vara en mindre bra lösning.För att använda folkhögskolorna som den resurs de kanvara i arbetsmarknadens och utbildningens tjänst bör därfören del av anslaget till arbetsmarknadspolitiska åtgärderreserveras för köp av utbildning av folkhögskolorna underkommande budgetår. Under anslaget B 2, bilaga 11,Arbetsmarknadspolitiska medel inryms nära 2 miljarder krför arbetsmarknadsutbildning i det reguljärautbildningsväsendet. Av ovan angivna skäl kan manöverväga att disponera en viss del av dessa medel tillfolkhögskolornas utbildningsinsatser. Inför nästabudgetprocess kan denna disponering åter prövas utifrånstatsfinansiella och arbetsmarknadspolitiska synpunkter.Med ett tillkännagivande från med den inriktningsom ovan skisseras får också folkhögskolorna rimligaplaneringsmöjligheter.Beloppet som bör reserveras för folkhögskolorna börförslagsvis vara . Den medelstilldelning somsker via bör inte påverkas av dennaåtgärd. Samråd mellan AMS och folkhögskolorna bör skeså att dessa medel används för att gagna arbetsmarknadensbehov. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attinom ramen för de medel som anvisas under anslaget B 2,Arbetsmarknadsutbildning i det reguljärautbildningsväsendet m.m., reservera 120 milj.kr. /93 för köp av utbildning av annarsarbetslösa från folkhögskolorna i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GF02A278 · 1992-01-27 00:00:00 — Renoveringsprogram för att motverka byggarbetslösheten Arbetslösheten inom byggsektorn är mycketbesvärande. I den byggboom som rått har det byggts förmycket. finns det för mycket kontorsytor, affärsytoroch industrilokaler. Situationen har förvärrats av fastighets-och finanskrisen. Till detta kommer nerdragningar ochdålig framförhållning inom den offentliga sektorn och enbesvärande lågkonjunktur.Under den boom som byggbranschen upplevt harbyggsektorn blivit för stor. Den måste anpassas till en lägrenivå. Om det är möjligt är det viktigt att nedskärningar fårske under ordnade former. För stor utslagning innebärdyrbara förluster av kunskap och yrkesskicklighet. Denryckighet som branschen fått leva med under många årmåste motverkas.Nu krävs en långsiktig byggpolitik som gör attmarknadens aktörer känner trygghet . Enenmansutredning som behandlar det framtida byggandetoch dess finansering pågår. Den utredningen är mycketviktig för branschen.Jag vill redan nu peka på en möjlig väg att ordnasysselsättning för byggnadsarbetarna . Det finns en sektor där särskilt underhållssidanär eftersatt. Det gäller skolor och kommunala fastigheter.Den utredning som tillsätts bör särskilt analyseramöjligheten att föra över resurser från t.ex.arbetslöshetsförsäkringen till underhållsarbeten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att motverka arbetslösheteninom byggsektorn genom att stimulera kommunerna till attstarta ett nödvändigt underhållsprogram av skolfastigheterm.m.
mot · GF02A279 · 1992-01-27 00:00:00 — Många i vårt land har genom den kommunalavuxenutbildningen fått en andra chans för att stå sig väl påen alltmer utbildningskrävande arbetsmarknad. Komvux ärockså för många ett sätt att skapa sig möjligheter tillhögskolestudier. Satsningen på universitet och högskolor ären av de viktigaste delarna i regeringens utbildningspolitik.Regeringen har i sitt budgetförslag avsatt ca 34 miljarderi anslag för hela skolväsendet, en ökning med 1 miljardkronor. Underlaget för sektorsbidraget till Komvux minskarmed 350 milj. kr. Hälften av bidraget till Komvux går tillgymnasiedelen och hälften går till grundvuxdelen.Det som kan minska kostnaderna för Komvux ärexempelvis en prioritering av kurser där grundvux som ären lagstiftad utbildning givetvis måste komma först. Övrigagrupper som skall prioriteras är de som saknargymnasiekompetens, arbetslösa och de som behöveromskolning. En översyn av om resurserna kan användas påett effektivare sätt genom t ex samordning ochsamutnyttjande med övriga utbildningar är en annan åtgärdoch det finns fler vägar för att få ned kostnaderna.Det är också viktigt att understryka att AMS erhåller 1,8miljarder i anslag för arbetsmarknadsutbildning i detreguljära utbildningsväsendet. Det betyder en ökning att använda till upphandling av utbildning hosexempelvis Komvux.Föredragande statsrådet i statsbudgetensutbildningsbilaga anför angående neddragningen förKomvux att denna åtgärd inte bör påverka verksamhetersom föreslås förstärkta till följd av sysselsättningsläget.Detta måste tas som intäkt för att aktivaarbetsmarknadsåtgärder kan innebära att Komvux ocksåfortsättningsvis får god resurstilldelning. En samordning avinsatserna synes dock ej ha skett på ett tydligt sätt.Det är nödvändigt att den antydda samordningen blirverklighet så att komvuxverksamheten ej drabbas av kraftigåderlåtning. Den summa som är neddragen påutbildningsdepartementets område bör synkroniseras medinsatser från . Om detta ej ärmöjligt bör erforderliga resurser överföras frånarbetsmarknadsutbildning till sektorsanslaget för Komvux. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om synkronisering av bidrag tillkomvux och aktiva arbetsmarknadsåtgärder.
mot · GF02A280 · 1992-01-27 00:00:00 — Folkbildningsarbetet är inne i ett radikaltförändringsarbete. har debatten omfolkbildningens organisation och förutsättningar för det friaoch frivilliga folkbildningsarbetet satts igång och nyaförutsättningar antogs av så sent som i juni 1991.Folkbildningen, folkhögskolor och studieförbund, fickmöjligheter att gå från statens regelbok till egen målstyrdverksamhet. Detta kräver dock en långsiktig planering ochdet var dels därför, men också utifrån att nualltmer övergår till treårsbudget på område efter område,som beslutet om treårigt anslag antogs. Åretsbudgetproposition visar att ett avsteg görs genom att dra neranslaget med ytterligare efterprisuppräkning; förra budgetåret var besparingen 100 000kronor.Det är, som vi ser det, samhällets uppgift att medverkatill att de många människor, speciellt ungdomar, som idaggår arbetslösa, kan inhämta kunskap. Här harfolkhögskolan en unik ställning och i studieförbundens regifår kulturarbetare och cirkelledare engagemang ocharbetstillfällen. Vi menar att det behövs en översyn av deolika utbildningar och utbildningsanordnare som verkarinom såväl arbetsmarknad, utbildning som folkbildning.Det torde vara så att en hel del utbildning är mera lämpadför folkhögskolor och studieförbund, därtill kan inte helleruteslutas att kostnaderna även kan bli lägre. bördärför begära förslag från regeringen försysselsättningsskapande åtgärder där folkhögskolan ochstudieförbunden kan vara utbildningsanordnare.Folkhögskolorna har hög utbildningskompetens ochförmåga att forma kurser efter de studerandes behov. De är,enligt vår mening, viktiga redskap för möjligheten att höjakompetensnivån för dem som behöver läsa in grundskole-eller gymnasiekompetens.Studieförbunden har å sin sida även stor förmåga attordna meningsfull sysselsättning inte minst blandungdomar. gäller det att ta till vara den ofrivilligt ''ledigatid'' många ställs inför och istället genom utbildningsinsatserunderlätta för dem att återkomma till arbetsmarknaden.Speciell uppmärksamhet bör ägnas de handikappadessituation, där studieförbunden redan har en grundlagdkunskap. Studieförbunden har tidigare visat sig kunniga attgenomföra projekt som ''Hela ska leva'' och ''Startaeget''-kurser.Frågan om medlemskap i den europeiskagemensamma marknaden diskuteras och kommer attdiskuteras intensivt framöver. Inför de förändringar på allaområden som ett medlemskap kan tänkas innebära är detnödvändigt med en brett upplagd informations- ochutbildningsverksamhet. Det finns knappast några kanalersom på ett bättre sätt än studieförbunden når ut till demånga människorna. Här måste det bli fråga om eninformationskampanj med betydligt större dignitet än t.ex.tidigare högertrafikkampanjer, kärnkraftsomröstningenm.m. Här krävs extra resurser från samhällets sida. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag tillsysselsättningsskapande åtgärder, där folkhögskolor ochstudieförbund kan vara utbildningsanordnare,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information om EG. 1
mot · GF02A401 · 1992-01-27 00:00:00 — Lokalisering av SCBs Stockholmsverksamhet till har beslutat om vissafredsförbandsnedläggningar. Bl.a. berörs I3 i Örebro.Många förlorar sitt arbete genom beslutet. Både civil ochmilitär personal drabbas. Även för kommmun ochlän innebär nedläggningen ett stort problem. Det vore alltsårimligt om som kompensation finge annan statligverksamhet lokaliserad till kommunen.Ungefär hälften av SCB finns i Stockholm.Stockholmsområdet är det mest överhettade i hela landet.Det råder brist på bostäder, arbetskraft och lokaler.Trafiksystem och annan offentlig service är hårt ansträngdaområden. Trots dessa problem fortsätter nyetablering ochutbyggnad av företag, inte minst utefter E4 upp emotArlanda och Uppsala.SCB har genomfört en tillbyggnad av sina lokaler iÖrebro. Utbyggnaden är en förutsättning för att sex olikalokalområden skall kunna läggas samman till ett. Detnaturliga vore att i detta sammanhang skapa lokalmässigaförutsättningar för en utlokalisering av SCBs verksamhetfrån till Örebro.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av SCB frånStockholm till .
mot · GF02A402 · 1992-01-27 00:00:00 — Arbetslösheten inom är blandde högsta i landet. var i runda tal 16 000personer öppet arbetslösa. Lågkonjunkturen slår hårt motregionen. Särskilt gäller detta och kommunernanorr därom. Tanums och kommuner är särskiltutsatta med en arbetslöshet på . Detta skalljämföras med arbetslösheten för riket som är ca 3 procent.Min bedömning är att särskilda åtgärder måste till för attmotverka denna negativa utveckling i norra . Manmåste också se problemen utifrån kommunernas situation.500 arbetslösa i är en otrolig siffra för en litenkommun -- ännu sämre är det som framgår ovan i Tanumoch . Orsaken är fabriksnedläggelser ochpermitteringar. Även har det besvärligt.Volvoutbyggnaden kom aldrig att fullt ut ersättanedläggningen av Uddevallavarvet. Därtill kommer den avriksdagen beslutade nerläggningen av (I 17).I detta läge har i och längått till regeringen med begäran om att ochTanums kommuner förklaras som särskilt stödområde,vilket jag fullt ut stöder. Kan länsdelen komma i åtnjutandeav de förmåner som ett stödområde innebär kan detverksamt underlätta en satsning från småföretagens sida.Utöver det av framställda yrkandet, ser jag dethögst angeläget att också övriga kommuner i norralänsdelen d v s , , och Sotenäsfår sin situation granskad inför ett beslut omstödområdestilldelning.Mot bakgrund av att antalet industrisysselsatta i de norrakommunerna uppgår till av befolkningen iarbetsför ålder, vill jag uttala att man inom desysselsättningspolitiskt offensiva områdena, t exvägbyggnad, sätter igång med satsningar av betydligt störreformat än . Väg 164, som förbinder medBohuslän via , är inte utbyggd inom Bohusdelen.På denna väg går betydande skogstransporter ut tillhamnarna i . Väg E6 har en dålig standard frånUddevalla till norska gränsen och här finns återkommandekrav om utbyggnad till motorväg.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att förklara norradelen av som särskilt stödområde.
mot · GF02A403 · 1992-01-27 00:00:00 — antogs av proposition1989/90:76 om regionalpolitik för 90-talet. Det innebar enförändring av stödområdesindelningen, stödområdena A, Boch C blev stödområde 1 och 2. Av beslutet framgår attÄlvsbyn ej får någon permanent placering i stödområde 1.Riksdagen har visserligen ansett det rimligt attregeringen vid behandling av angelägna projekt inomÄlvsbyns kommun tillämpar högre stödprocent än vad somär brukligt inom stödområde 2. Men denna skrivning är ejtillräcklig. har sin plats i stödområde 1.Mot bakgrund av kommunens specifika närings- ocharbetsmarknadsmässiga situation samt geografiska lägemed länets, sett proportionellt, största utpendling, harÄlvsbyn sin naturliga tillhörighet med inlandet dvs.stödområde 1 (dvs. som , , Jokkmokkoch ).Länsstyrelsen i har i sitt yttrande till Rek 87uttryckt, att vid en sammanslagning av stödområde A och Bförutsätts att och ingår i detsammanslagna området. Samma uppfattning finns iNorrbottens landstings yttrande.Enligt alla redovisningar vad gäller befolknings- ochsysselsättningsaspekter som arbetslöshet är det klartmotiverat att bör placeras i stödområde 1.Älvsbyns inplacering till stödområde 1 har varitföremål för riksdagsmotioner. Det borde vara naturligt attÄlvsbyn nu som kommun flyttas till stödområde 1. Älvsbynskulle således då omfattas av de förmåner som följer av attvara inplacerad i stödområde 1. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inplacering av kommuni stödområde 1.
mot · GF02A406 · 1992-01-27 00:00:00 — Inplacering av m.fl. kommuner i stödområde , , och Degerforskommuner bildar en gemensam arbetsmarknadsregion iöstra . Denna region har drabbats mycket hårt avstrukturomvandling inom befintlig industri.Bara i har försvunnnit mer än 8 000 industriarbetstillfällen sedan stålkrisens början.Ytterligare 4 000 arbetstillfällen är hotade. Härutöver har det skettomfattande minskningar vid rörverket i , vidDegerfors , , iKristinehamn m.fl.I regionen dominerar försvarsmateriel- och annantillverkningsindustri den privata arbetsmarknaden.Kommunerna har därför målmedvetet arbetat för att få ettmera differentierat näringsliv med framtidsinriktadebranscher och då främst den privata tjänstesektorn. För attha en chans att lyckas i detta arbete är det nödvändigt medbl.a. regionalpolitiskt stöd.Kristinehamns kommun är inplacerad i tillfälligtstödområde . Detta innebär attstödberättigade åtgärder har kunnat erhålla investerings-och sysselsättningsbidrag. Däremot utgår intesysselsättningsstöd i tillfälliga stödområden.För att klara av den svåra situation som finns påarbetsmarknaden i det aktuella området är det av stor viktatt de aktuella kommunerna inplaceras i stödområde 2. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att , , ochDegerfors kommuner inplaceras i stödområde2.
mot · GF02A407 · 1992-01-27 00:00:00 — Regionalpolitiska åtgärder för län Sysselsättningsläget i län är ett av de sämsta ilandet och vissa kommuner i länet leder arbetslöshetsliganoch det är inte bra, särskilt när det -- som jag ser det -- skullefinnas goda förutsättningar för ett blomstrande län.Men för att komma dit måste man få tillfällig hjälp frånstatsmakterna.Grunden för det dåliga sysselsättningsläget är enomfattande och kraftfull strukturomvandling som pågårinom länets industrisektor. Den djupa strukturkrisen harförstärkts av:försvarsindustrins omvandlingindustrisektorernas ensidighetkonjunkturlägetStrukturomvandlingen har medfört att antalet varselvarit bland de högsta i landet sedan augusti 1990.Exempel på större varsel är:Ovako, ca 450personerSwedish Ordnance, ca 800personerAvesta, ca 150 personerEsab,ca 250 personerPLM, , ca 250personerVieille Montagne, ca 120 personerStrukturkrisen i länet med åtföljande varsel har medförtatt länets arbetsmarknadssituation är djupt oroväckande.Arbetslöshetsstatistiken visar att den öppnaarbetslösheten är klart högre i länet än rikets genomsnitt.Ungdomarnas arbetssituation har snabbt försämrats ilänet, och i står utanför den ordinarie arbetsmarknaden.Den offentliga sektorns relativa stagnation innebärockså att arbetsmarknaden för många kvinnor sviktar. Mankan tala varmt för förändring av kvinno- ochmansdominerade yrken, men är det ett faktum attkvinnor finns i denna sektor. En pressad offentlig sektorinverkar också på rekryteringsmöjligheterna för manligpersonal eftersom normalhushållet behöver två inkomsterför att överleva. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att Ljusnarsbergsoch kommuner inplaceras i stödområde 1,2. att hos regeringen begär att ochDegerfors kommuner inplaceras i stödområde 2,3. att hos regeringen begär att ochLaxå kommuner temporärt placeras i stödområde 2.
mot · GF02A410 · 1992-01-27 00:00:00 — Placering av m.fl. kommuner i stödområde Bakgrund till motionenDen östvärmländska region som utgörs av ochDegerfors i län, samt och iVärmlands län, har under en lång följd av år drabbats avpåtagliga nerdragningar i antalet arbetstillfällen. Enbart iKarlskoga har 8.000 industriarbeten bortfallit sedanstålkrisens början och ytterligare 4.000 arbetsplatser ärhotade . hardärutöver en betydande andel arbetsplatser försvunnit utanatt nytillskapade arbetstillfällen förmått att kompenseramera än en mindre andel.Den dominerande näringen för denna region ärtillverkningsindustri inom området försvarsmateriel, ochövrig tillverkning för privata marknaden. Ett mycketintensivt arbete har bedrivits, och bedrivs alltjämt, för attbalansera denna bild och skapa större mångfald i arten avsysselsättning. Det är i denna process som regionalpolitiskstödområdesanknytning har sin stora betydelse.NulägetFör närvarande är dessa kommuner t.o.m. den 30 juni1992 inplacerade i ett tillfälligt stödområde genomregeringsbeslut. Innebörden av detta är att ingasysselsättningsbidrag utgår, medan investerings- ochutvecklingsbidrag finns tillgängliga.Sammantaget kan man konstatera att regionen har fåttvidkännas en kraftig tillbakagång i befolkning trots enmycket strategisk plats på den svenska kartan och mångaandra förutsättningar som trots allt kommer att vara enstyrka när den nödvändiga omstruktureringenhar genomförts. Till detta kommer avsaknad av den förregionen önskvärda järnvägsförbindelsen mellanKristinehamn/och . En förbindelse sompå lång sikt måste tillskapas i syfte att åstadkomma ettradikalt lyft för växelverkan och dynamik isamhällsutvecklingen i stort och i produktivitetshöjandesyfte.Inplacering i ordinarie stödområde 2 en nödvändighetI kommunernas arbete för att förnya arbetsmarknadenoch vidga tjänsteföretagens andel är sysselsättningsbidragetav större betydelse än investeringsbidrag. Inplacering iordinarie stödområde 2 är därför en nödvändighet i detlångsiktiga uppbyggandet av arbetsmarknaden.Kommunstyrelserna i de berörda kommunerna ansluter sigenhälligt till denna motions begäran. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inplacering av kommunernaKarlskoga och i län samt Kristinehamnoch i i ordinarie stödområde 2fr.o.m. , då nuvarande beslut upphör attgälla.
mot · GF02A413 · 1992-01-27 00:00:00 — Historien ger talrika belägg för de centrala städernasbetydelse för vår kulturs utveckling. , , ,, , etc. visar hur stadsmiljön är denfrämsta källan för kultur och humanism.Det är också i de stora städerna som tillväxten skapasoch utvecklas, till båtnad även för de resurssvagareregionerna.Det är därför angeläget att studera hur vårastorstadsregioner , och skallkunna få optimala utvecklingsbetingelser. En sådan analysbör söka vägar att undvika organisatoriska hinder, studeraförutsättningar och behov vad gäller infrastruktur,forskning och utveckling samt peka på vägar att optimerastorstadsregionernas utvecklingspotential. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om storstadsutvecklingen i .