mot · GF02Kr271 · 1992-01-27 00:00:00 — Målet för kulturpolitikenMålet för socialdemokratisk kulturpolitik är ett vittförgrenat kulturliv, karakteriserat av mångfald, kvalitet ochtillgänglighet. Socialdemokratin vill ge möjligheter åt allaatt fördjupa sina erfarenheter och vidga sina perspektivgenom att möta och delta i olika kulturyttringar.Kulturen tillgodoser människors behov av gemenskapoch känsloupplevelser. Kulturen skapar förutsättningar förden enskilde att förstå sig själv och andra.En aktiv kulturpolitik förutsätter opinionsbildning föröppenhet och generositet. Varje generation måste själverövra kulturen. Varje individ måste skaffa sig ett egetförhållningssätt till konst och litteratur.Socialdemokratins kulturpolitik vill ge människor godamöjligheter till aktivt skapande och andra kulturellaupplevelser. Genom samverkan mellan konstnärligayrkesutövare och amatörer kan dynamiken ochskaparglädjen utvecklas.Socialdemokratin vill ta ansvar för att vårt kulturarv försvidare till nya generationer. Men social, ekonomisk ochkulturell bakgrund skapar skilda villkor för olika grupperoch klasser att ta del av kulturen. Ett viktigt mål förkulturpolitiken, skolan och folkbildningen är därför attverka för kulturell jämlikhet.Bland de kulturpolitiska målen har yttrandefriheten ensärställning. Måttet på en framgångsrik kulturpolitik ärytterst hur väl den främjar yttrandefriheten och detdemokratiska samtalet. Yttrandefrihetsmålet ikulturpolitiken handlar inte bara om konstnärernas rätt attbli hörda och sedda. Djupast sett fordrar yttrandefrihetenatt vi också är beredda att ta del av det som är icke-opportunt och utmanande. Kulturen skall både roa ochoroa.Det internationella inflytandet ökar på allakulturområden. För de nationella kulturinstitutionernabetyder internationaliseringen att de måste mäta sinaprestationer med det bästa som finns i andra länder.Svenska artister och musiker, filmer och böcker får en ökadmöjlighet att nå en utländsk publik.För kulturpolitiken, nationellt såväl som lokalt, ställerinternationaliseringen stora krav på att främja en livskraftigegen kultur för att vi skall kunna delta både som givandeoch mottagande part i ett internationellt kulturutbyte.Ett viktigt skäl för att analysera kulturpolitiken medutgångspunkt i internationaliseringen är den nationellaidentiteten. En förståelse för det egna kulturarvet -- bådedet som är från äldre tid och de kulturtraditioner som växtfram -- är av central betydelse för hurvi kommer att kunna ta del i Europasamarbetet.Årets budgetÅterhållsam budgetDagens kulturpolitik bygger på de riktlinjer somstakades ut . Med undantag för moderatasamlingspartiet, som konsekvent förordat minskadeoffentliga anslag och ökad marknadsanpassning, har detrått relativt stor samsyn mellan partierna om målen ochtakten för reformerna. Det borde därmed finnas godaförutsättningar för en fortsatt utveckling av kulturpolitiken.Den borgerliga regeringens budget inger dock på flerapunkter oro. Regeringens förslag kommer allvarligt attförsämra de konstnärliga yrkesutövarnas arbetsmöjligheter.På en redan kärv arbetsmarknad försvinner tusentalsarbetstillfällen genom regeringens förslag att slopa bidragettill konstnärlig utsmyckning i bostadsområden och dra nedanslagen till folkbildningen. Ekonomiskt handlar det om ettbortfall av arbetstillfällen som är värda mellan 50 och 60milj.kr. för konstnärliga yrkesutövare.Den socialdemokratiska regeringen genomförde underden förra valperioden ett treårsprogram för kulturen. I realtpenningvärde höjdes den statliga kulturbudgeten med 125milj.kr. , sammantaget med 375 milj.kr. Förbyggandet av en ny musikteater i utgick därtill ettsärskilt investeringsbidrag om 347 milj.kr.Det statsfinansiella läget är ansträngt. Detta kanförklara att regeringen nöjt sig med att föreslå reformer förnästa år om ca 60 milj.kr. föreslår regeringenbesparingar om 25 milj.kr. Kulturbudgeten förstärks alltsånetto med bara drygt 35 milj.kr.Nästan hela reformutrymmet tillfaller Operan,och . Dessa teatrar får storaanslagsökningar. Ökningarna betalas dock genom att andrakulturområden hålls tillbaka. Detta är dålig kulturpolitik.Nationalscenernas behov skall inte tillgodoses på bekostnadav andra kulturverksamheter.Regeringens budget är återhållsam. För att mötaangelägna reformönskemål föreslår vi därför attkulturbudgeten förstärks med ca 35 milj.kr. utöver vadregeringen föreslagit. Reformtakten blir ändå inte likasnabb , men genom våra förslag bibehålls enönskvärd dynamik.Framtidsperspektiv saknasRegeringens kulturbudget saknar framtidsperspektiv.Några överväganden om angelägna insatser för kommandeår eller i ett längre tidsperspektiv redovisas knappast alls.Det förefaller som om regeringen i stort sett är nöjd medvad som uppnåtts.Det har också förvisso hänt åtskilligt ,som vi kan vara glada över.Kulturen engagerar en växande del avbefolkningen. Den ungdomliga musikrörelsen, sommarspeloch musikfestivaler, körerna och amatörteatern är någraexempel på verksamheter som vitaliserat kulturlivet.De etablerade kulturinstitutionerna har flyttat frampositionerna. Antalet yrkesverksamma har ökat på allakonstområden. Kommunerna har byggt ut och rustatfolkbiblioteken. I en tredjedel av landets alla kommunerhar byggts nya huvudbibliotek. Ett stortantal nya teatrar, museer och orkestrar har etablerats runtom i landet.Dessa framgångar för kulturpolitiken har också fåttinternationellt erkännande. En expertgrupp inomEuroparådet har granskat svensk kulturpolitik. Iutvärderingen får svensk kulturpolitik ett gott betyg: berömges för en hög ambitionsnivå och jämfört med andra ländergenerösa anslag, god spridning över landet och till nyagrupper, liten och effektiv förvaltning.Granskningsgruppens kritiska synpunkter gällde främstkulturinstitutionernas effektivitet, resurshushållning ochpublikarbete. Granskningsgruppen ansåg också att statenbör gynna uppkomsten av nationella kulturcentra ochkulturinstitutioner utanför . I ett EG-perspektivär detta en rekommendation som bör uppmärksammas.Men bilden är inte enbart ljus. Kulturlivets expansionföder nya behov och förväntningar som måste mötas.Många konstnärliga yrkesutövare verkar fortfarande underknappa ekonomiska betingelser. En växande kommersiellunderhållningsindustri exploaterar människors kulturbehovgenom att sprida undermåliga produkter. Den importerademassmediekulturen hotar att stärka sin dominans påbekostnad av den levande kulturen.På kulturområdet pågår en kraftmätning. Enligt dennyliberala ideologin bör det offentliga stödet till kulturenminskas och i vissa fall avvecklas helt. Konstnärer ochkulturinstitutioner skall i ökad omfattning vara hänvisadetill marknaden för sin överlevnad. Sponsring ochföretagsstöd skall ersätta medborgarnas gemensammaansvar för kulturlivet.Socialdemokratin avvisar dessa idéer. De stigandeförväntningarna måste mötas genom att fler engageras ochkänner ansvar för kulturen.Kommunernas ansvar för kulturenFörra årets val ledde till att ett stort antal kommuner ochlandsting i landet nu har en borgerlig politisk majoritet. Förkulturen kan detta få allvarliga konsekvenser.De kommuner och landsting som är -- eller under längretid har varit -- socialdemokratiskt styrda har i regel fört enmer ambitiös kulturpolitik än de kommuner och landstingsom haft borgerlig majoritet. Den senaste jämförelsenvisade att socialdemokratiska kommuner och landsting igenomsnitt anslog mer i kronor räknat perinvånare till kulturen än borgerligt styrda.Detta kan ses som en naturlig följd av den kommunalafolkstyrelsen. Vi är dock oroade över att så mångaborgerligt styrda kommuner förbereder besparingar påkulturområdet.Det är stor risk att den kommunala ,folkbiblioteken, teater- och musikföreningarna och andraviktiga kulturverksamheter i kommunerna drabbas.Skillnaderna mellan medborgarnas möjligheter i olikakommuner att ta del av kultur kan bli oacceptabelt stora.Folkbiblioteken är den viktigaste kommunalakulturinstitutionen. är en mötesplats ochträffpunkt för unga och gamla. I det lilla samhället eller iförorten svarar ofta vid sidan av bokutlåningenför det mesta av det lokala kulturutbudet.Biblioteket har både en kulturuppgift och eninformationsuppgift. Kulturuppgiften -- att intressera förböcker och läsning -- är den centrala.Informationsuppgiften är kompletterande. Bibliotekenssträvan att fungera som en informationscentralsom förser företag, förvaltningar och enskilda meddatabaserad information får inte gå ut över kulturuppgiften.Under senare tid har förts en diskussion om bibliotekensframtida uppgifter. Företrädare för moderatasamlingspartiet har argumenterat för avgifter på boklån. Vianser att dessa förslag bestämt bör avvisas. De avgiftsfriaboklånen är av avgörande betydelse för att biblioteken skallfungera som en öppen och för alla medborgare tillgängligkulturinstitution. Detta står inte i motsats till att dyrbaradatasökningstjänster beställda av företag och förvaltningarkan debiteras en avgift.På biblioteksområdet har funnits ett särskiltutvecklingsbidrag, som gått till kommuner som av olika skälhaft en lägre biblioteksstandard än andra. Totalt har det rörtsig om ett trettiotal kommuner.Den socialdemokratiska regeringen fördubblade 1988bidraget för att väntetiderna skulle förkortas ochutvecklingsprojektet skulle kunna slutföras . Ikonsekvens med detta föreslår regeringen i årets budget attbidraget avvecklas.Vi finner det naturligt att de nu frigjorda medlenanvänds för att på andra sätt främja litteratur och läsning.Vi föreslår därför att 2 milj.kr. anslås till kultur iarbetslivet. Kultur i arbetslivet omfattar enmångskiftande verksamhet. Det finns körer, orkestrar,konst- och konsthantverksgrupper, amatörteatrar ocharbetsplatsbibliotek. Framför allt arbetsplatsbibliotekenhar varit framgångsrika. Det finns nu närmare 1000kommunalt anknutna arbetsplatsbibliotek. Det snabbauppbyggnaden har underlättats genom de statsbidrag somgetts via kultur i arbetslivet. Det finns därför goda skäl attfullfölja denna lovande satsning. Vi behandlar i en särskildmotion den fortsatta utvecklingen av kultur i arbetslivet.Ytterligare en del av de frigjorda medeln bör användastill att förstärka litteraturstödet. Det finns stora behov närdet gäller utgivningen av litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk. Vi föreslår därför att anslaget till dennautgivningsgenre ökar med 1 milj.kr., vilket räcker tillungefär femtio titlar. Vi föreslår också att stödet till barn-och ungdomslitteratur ökas med 1 nyhetsinformation och litteraturspelar en viktig roll för de läshandikappades möjligheter attfölja samhälls- och kulturdebatt. För att inteambitionsnivån i utgivningen skall behöva sänkas i avvaktanpå handikapputredningens betänkande föreslår vi attanslaget höjs med 2 milj.kr.Konstnärernas arbetsvillkorGrunden för de konstnärliga yrkesutövarnas verksamhetär en upphovsrätt, som garanterar dem ersättning för derasarbete. Uppgiften att värna denna upphovsrätt blir alltviktigare, när starka kommersiella intressen strävar efter attminska dess betydelse för att lättare kunna exploateraverken på en massmarknad.Enligt detta synsätt bör de konstnärliga yrkesutövarnasvillkor förbättras efter två huvudlinjer.Den ena huvudlinjen är att vidga arbetsmarknaden förde konstnärliga yrkesutövarna genom att stimuleraefterfrågan på deras verk och genom att bryta de hinder,som begränsar deras möjligheter att nå en publik.Den andra huvudlinjen är att förbätta de ersättningar,som utgår för det offentliga och privata utnyttjandet avderas verk. Exempel på sådana ersättningar ärbiblioteksersättningen och visningsersättningen.Inom ramen för treårsprogrammet gjordesbetydelsefulla insatser efter båda dessa huvudlinjer.Regeringens budget innehåller vissa förslag, somförbättrar konstnärernas arbetsmarknad och arbetsvillkor.Anslagshöjningen till nationalscenerna och de friagrupperna förbättrar arbetsmarknaden för skådespelare.Ökningen av antalet inkomstgarantier och vidgademöjligheter att erhålla tioåriga arbetsstipendier förkonstnärer är också angelägna insatser.Men det bör framhållas att de nya arbetstillfällen somföreslås i budgeten helt och hållet motsvaras avminskade arbetsmöjligheter för andra konstnärsgrupper.Vad regeringen ger med ena handen tar den igen med denandra.Det är framför allt två förslag i regeringens budget somdramatiskt kommer att försämra arbetsmarknaden förkonstnärer.Under huvudtitel föreslås attbidragen till folkbildningen skärs ned med 300 milj.kr.Minskningen kommer hårt att drabba folkhögskolornas ochstudieförbundens verksamhet. Konsekvenserna i sin helhetbelyses i en särskild motion.I detta sammanhang skall betonas att folkbildningenockså är en av de största arbetsgivarna för konstnärligayrkesutövare. Studieförbunden genomför drygthundratusen kulturarrangemang, som ger åtskilliga direktaarbetstillfällen åt konstnärer och kulturarbetare. Mångakonstnärer får vid sidan av inkomster från sin konstnärligaverksamhet välbehövliga extrainkomster -- ofta en eller tvåmånadslöner -- från uppdrag i folkbildningen.Det går inte med exakt säkerhet att beräkna hurminskningen av folkbildningsanslagen drabbarkonstnärernas arbetsmarknad. Lågt räknat torde effektenbli mellan 20 och 30 milj.kr. I många borgerligt styrdakommuner förbereds dessutom i regeringsförslagets andanedskärningar av de kommunala bidragen tillfolkbildningen. Om dessa genomförs blir konsekvensernaännu mer drastiska för konstnärerna.I budgeten förslår regeringen att bidraget om 15 milj.kr.till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden avvecklas.Förslaget är olyckligt. Det är allmänt omvittnat att bidragethar stor betydelse för att förbättra boendemiljön.Bidraget till konstnärlig utsmyckning motsvarar avden sammantagna kostnaden. För bildkonstnärernainnebär alltså regeringens förslag att derasinkomstmöjligheter försämras med mer än 30 milj.kr.Det senaste året har lämnats drygt 200 bidrag tillkonstnärlig utsmyckning i bostadsområden. Efterfrågan harökat kraftigt . Alltfler fastighetsägare inservärdet av att skapa möjlighet till skönhetsupplevelser iboendet. Konstverk i bostadsområdena skänker liv åtmiljön. Bostadsområdena blir omväxlande och skaparhemkänsla.För bildkonstnärerna rör det sig om stora uppdrag somger ersättningar som motsvarar en årsinkomst eller mer.Regeringsförslaget kan därför med fog karakteriseras somett dråpslag mot bildkonstnärerna. Vi föreslår därför att enbidragsram om 15 milj.kr. för /93 fastställsför konstnärlig utsmyckning i bostadsområden.För att förbättra konstnärernas arbetsmarknad behövsdärutöver ytterligare åtgärder. Vi föreslår därför i dennamotion ett femårsprogram för fria grupper och särskildabidrag till länskonstnärer. Utformningen av ett nyttfilmavtal bör leda till att en stabil och utökadarbetsmarknad skapas för svensk filmproduktion.Arbetsmarknadsstöd och kulturvårdsföretagDen socialdemokratiska regeringen påbörjade enöversyn av arbetsmarknadsstöden på kulturområdet. I åretsbudget sägs att detta arbete skall fortsätta i en gemensamarbetsgrupp för kultur- ocharbetsmarknadsdepartementen. Arbetsgruppen ska bl.a.studera lönebidragen vid kulturinstitutioner och de s.k.kulturvårdsföretagen.Det är angeläget att en översyn sker avarbetsmarknadsstöden på kulturområdet. Vissa av stödenhar fått en sådan varaktighet och omfattning att de närmastfått karaktären av permanenta driftsbidrag. I dessa fall börövervägas om de inte ska omvandlas till fasta anslag.Många kulturinstitutioner har ett stort antallönebidragsanställda. En förändring av reglerna är befogad.Den får dock inte medföra att personalensanställningstrygghet försämras eller till att institutionernatvingas minska sin verksamhet.Kulturvårdsföretagen svarar för vård- ochkonservatorstjänster inom kulturområdet. Några av demhar av sysselsättningsskäl förlagts till skogslänen.Regeringen säger i årets budget att både lokalisering ochomfattning av verksamheten vid kulturvårdsföretagen skaomprövas. Formuleringen antyder framtida besparingar.Vi vill därför framhålla att målet för översynen bör varaatt finna lösningar som gör att olika beställare lättare kanutnyttja kulturvårdsföretagens tjänster. Många av landetsmuseer har samlingar som är i stort behov av vård ochkonservering. Det finns alltså gott om framtidaarbetsuppgifter för kulturvårdsföretagen. Regeringen bördärför för redovisa förslag, som lägger en stabilgrund för kulturvårdsföretagens fortsatta utveckling.Kulturen har fått en större betydelse iregionalpolitiken. Vid behandlingen av denregionalpolitiska propositionen beslöt att länensutvecklingsfonder skall kunna användas för kulturinsatser.Detta var en betydelsefull markering. Vi anser att kulturenbehöver ges ökad vikt i länsstyrelsernas regionalpolitiskaplanering. Kommuner och landsting som vill stärkakulturen i den egna landsdelen skall ha goda förutsättningaratt påverka statens och länsstyrelsernas fördelning avregionalpolitiska medel.Treårsprogrammet för kulturenRegeringens budgetförslag innebär att inomtreårsprogrammet planerade insatser för länsmuseer,länsteatrar och regionala symfoniker fullföljs.På några punkter bör emellertid regeringensbudgetförslag kompletteras eller avvisas.1. Regeringen föreslår att 39 nya grundbelopp skall utgåtill länsteatrarna. En stor del av dessa skall tillfallaByteatern i genom att teatern inordnas igrundbeloppssystemet. För att ge den nyetableradelänsteatern i utlovat stöd och för att kunnaförstärka barn- och ungdomsteatern bl.a. inomÄlvsborgsteatern, anser vi att antalet nya grundbelopp förregional teater- och dansverksamhet bör höjas med 10utöver regeringens förslag. Kostnaden har beräknats till 1182 500 kr.2. Regeringen förslår att det statliga bidraget tillArbetets museum skall minska med 1,7 milj.kr. eller med20 %. På antyder regeringen att anslaget skallavvecklas. Vi anser att regeringens förslag är oacceptabelt.Vi vill också erinra om att förra årets riksdag uttalade attregeringen skall beakta behovet av ökade resurser tillArbetets museum.Arbetets museum har, upprustning avlokalerna i det s.k. Strykjärnet i , kunnat öppnasina lokaler för utställningar och utåtriktad verksamhet.Arbetets museum är placerat i en av äldstaindustristäder och inhyst i en för hela unikindustrimiljö vid ström. Arbetets museum skallspegla arbetslivets föränderlighet och arbetets betydelse imänniskors vardag. Något museum med ett motsvarandebevakningsområde finns inte i Sverige.När den borgerliga regeringen säger att staten inte börha ett ansvar för att skildra arbetslivets historia, är det ibästa fall en illa genomtänkt ståndpunkt; i sämsta fall enklassmässig reaktion som borde vara övervunnen.Arbetets museum har kunnat starta tack vare atthuvudmännen -- fackföreningsrörelsen och KooperativaFörbundet -- gett omfattande ekonomiskt stöd förupprustning av byggnaden. I princip gäller samma lösningför Arbetets museum som för , dvs.huvudmännen äger fastigheten och tar ansvar förkapitalkostnaderna medan staten ger bidrag till driften.Lika lite som det finns anledning att ge minskade anslag tillTekniska museet för att näringslivet äger det, lika lite finnsdet anledning att ge minskade anslag till museumför att fackföreningsrörelsen äger det. Båda museerna gerfrån skilda utgångspunkter en bild av arbetets historia ochvillkor.För att ge Arbetets museum godautvecklingsmöjligheter i enlighet med tidigareriksdagsuttalande anser vi att bidraget till museet skallbestämmas med ett belopp som är 3 milj.kr. högre än vadregeringen föreslagit.3. föreslås i budgeten få en betydandeanslagshöjning. Det motiveras inte minst av att, somteaterkostnadsutredningen visar, utgifterna förturnéverksamheten snabbt stigit. har nyligenantagit ett program inför 90-talet i vilket man bl.a. betonarsitt ansvar för publiken i glesbygd och i de regioner somsaknar egen länsteater. Vi anser att en angelägen uppgift förRiksteatern är att öka produktionen av föreställningar somär lämpliga för de allra minsta scenerna och för lokaler somsaknar scen.Genom utvecklingen av länsteatrarna och insatserna förfria grupper finns ett rikt och varierat teaterbud. Det finnsdock stora skillnader i de lokala teaterföreningarnaskännedom om -- och därmed möjlighet att köpa -- olikaproduktioner. har genom stöd tilllänsteaterföreningarna skapat bättre förutsättningar för attdessa skall kunna ta ett större ansvar för att samordna ocherbjuda de lokala teaterföreningarna ett grundutbud. Detär angeläget att detta utvecklingsarbete fortsätter.Kultur i hela landetEn huvudpunkt kulturpolitiska beslut var attstaten metodiskt skulle stödja uppbyggnaden av länsteatrar,länsorkestrar och länsmuseeer. Detta har skett genom s.k.grundbelopp. Grundbeloppen har varit ett renodlatstimulansbidrag. Ett villkor för erhållande av nyagrundbelopp har varit att huvudmännen -- kommuner ochlandsting -- tagit ett ökat ekonomiskt ansvar för kulturenslänsinstitutioner.Detta har medfört att olika länsinstitutioner expanderati olika takt beroende på de lokala huvudmännensambitioner.Denna politik, som alltså byggt på frivillig medverkanoch lokalt engagemang, har varit framgångsrik. I så gottsom samtliga län finns nu väl utbyggda och fungerandelänsteatrar, länsmuseer, länsbibliotek och länsorkestrar.Antalet kammar- och symfoniorkestrar har också ökat.Målet -- en utbyggd basstruktur av kulturellalänsinstitutioner i hela landet -- har därmed uppnåtts. Avregionala rättviseskäl kan fortfarande enstakainsatser inom grundbeloppssystemet vara befogade, t.ex.för teatern i Halland.I princip bör dock den fortsatta utbyggnaden avkulturens länsinstitutioner vara de kommunalahuvudmännens ansvar. Detta bör vara desto lättare,eftersom den statliga ekonomiska insatsen relativt settavtagit i betydelse. Kommuner och landsting har alltså påeget initiativ expanderat verksamheten snabbare än vadsom förutsatts.Med facit i hand måste detta sägas vara en av de störstaframgångarna kulturpolitik; kommuner ochlandsting har inte bara tagit ett ökat ekonomiskt ansvar förkulturen, de har därtill tagit det betydligt snabbare än vadman räknat med.Den kommunalekonomiska kommittén har nyligenpublicerat sitt slutbetänkande. Utredningen anser att ettstort antal specialdestinerade statsbidrag -- däriband de tillkulturens länsinstitutioner -- skall föras in i ett generelltskatteutjämningsbidrag till kommunerna.Statsbidragen till kultur är jämfört med andrastatsbidrag till kommunerna små. Det finns därför en riskför att kulturområdets frågor hamnar i skymundan, när denkommunalekonomiska kommitténs förslag skall diskuteras.Det vore olyckligt. Den kommunalekonomiska kommitténsförslag bör i stora drag genomföras, därom råder enighetmellan de politiska partierna. Från socialdemokratins sidaär dock ett villkor att ett genomförande av utredningensförslag inte får äventyra kommuners och landstings förmågaatt svara för angelägna välfärdsuppgifter.För kulturområdets del är problemet främst det atthuvudmännen i vissa län gjort betydligt större åtaganden förkulturens länsinstitutioner än i andra län och därför ocksåerhållit större statsbidrag. Ett genomförande avutredningens förslag får inte leda till att dessakulturinstitutioners villkor försämras.Ett alternativ till ett generellt statsbidrag kan därför förkulturens länsinstitutioner vara att bidragen utbetalas efteren i förväg fastställd omräkningsformel. Eftersomkommunalekonomiska utredningen för närvaranderemissbehandlas, återkommer vi till denna fråga.Nya utgångspunkter för kulturpolitikenEtt utmärkande drag för svensk kulturpolitik har varitdess långsiktighet. Genom kulturpolitiska beslutfastlades riktlinjer för de närmaste årtiondenasreformarbete.Framförhållningen har varit fördelaktig. Den harminskat spänningen mellan framåtsyftande förväntningaroch vad som för stunden är praktiskt-ekonomiskt möjligt.En fortlöpande diskussion om kulturpolitikens mål ochmedel har gynnats.Till kulturpolitiska beslut fogades enåtgärdslista. Dessa åtgärder är samtliga genomförda.För det närmaste årtiondet behöver fastställas nyariktlinjer.I den socialdemokratiska treårsprogrammet för kulturenframhölls följande riktlinjer för nittiotalet.