ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sf507 · 1992-01-27 00:00:00 — Studeranderabatter på länstrafikens bussar Studeranderabatter på allmänna kommunikationer är enrekryteringsfråga och konkurrenshöjande åtgärd förhögskolor och universitet. Detta gäller speciellt förhögskolor och universitet med många studeranden som harstora avstånd till hemorten.Det orimliga är att de studerande på högskolor ochuniversitet med stor rekrytering utanför närområdet ochmed studerande med de längsta resorna har de sämstamöjligheterna att utnyttja de studeranderabatter som ges idagsläget. I de fyra nordligaste länen är tåg ingetanvändbart transportmedel, eftersom tåg har få avgångaroch till största delen endast går i nord-sydlig riktning. Flygär inte heller så utbyggt att de studerande kan använda sigav transportmedlet. Busstransporter i öst-västlig riktning ärdet dominerande färdmedlet för de flesta studerande för attnå sina hemorter.I avtalen som harundertecknat under l99l, finns ingen rabatt hosLänstrafikbolagen i de fyra nordligaste länen. Detta ärmycket olyckligt eftersom högskolorna och universiteteteni dessa län har stor regional rekrytering. Exempelvis harUniversitetet i en rekrytering utanför närområdet påca och de allra flesta av dessa studeranden kommerifrån de nordligaste länen. För dessa studeranden finnsknappast något annat transportmedel till hemorten änbuss -- utan rabatt.Av samma anledning måste också påpekas det olyckligai att inte samtliga studerandegrupper kan utnyttja redanbefintliga rabatter. Exempelvis distansstuderanden, de sommisslyckats med sina studier och även forskarstuderanden.Eftersom de medel som används till rabatter på tåg ochflyg är förtäckta studiemedel vore det rimligt att de tillkomsamtliga studerande som är berättigade till studiemedel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en kommande översyn avstudiestöd och studeranderabatter även beaktar destuderande i de fyra nordligaste länen och deras möjlighetertill rabatt på länstrafikens bussar.
mot · GF02Sf508 · 1992-01-27 00:00:00 — Svenska studenter bör få ökande möjligheter att studeralängre eller kortare perioder utomlands. Det nyligeningångna avtalet om studentutbyte med EG inom ramen förERASMUS-programmet är ett uttryck för detta.I samma mån som svenska ungdomar skall beredasmöjligheter att studera utomlands skall självfallet svenskauniversitet och högskolor stå öppna för utländska studenter.När svenska studenter studerar utomlands vill vi att deskall behandlas generöst och lika som värdlandets egnastudenter. I bör vi ha samma inställning gentemotutländska studenter som finner vägen hit.Under 1991 ingicks ett avtal mellan å ena sidan och SJ, /SASInrikes och Svenska Buss å andra sidan gällandereserabatter för studerande. Det var ett positivt och braavtal för många men hade ändå sina begränsningar. I principkom reserabatterna endast att gälla de studenter somfinansierar sina studier med hjälp av svenska studiemedel.En av de grupper som därmed kom att bli utestängda frånreserabattsystemet var utländska studenter i Sverige.Som vi framhållit ovan anser vi att bör stå öppetför utländska studenter och att dessa bör mötas avgenerositet. Därför anser vi det vara olyckligt att deutländska studenterna inte omfattas av reserabatterna. Detär bl.a. en stor fördel om utländska studenter har råd att sesig om i vårt land medan de är här. Vi motionärer anser attnya förhandlingar bör upptas mellan berörda parter medsyfte att inkludera utländska studenter i reserabattsystemet.De utländska studenterna bör alltså också få s.k. ! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt till reserabatter för utländskastudenter.
mot · GF02Sf510 · 1992-01-27 00:00:00 — Svensk vuxenutbildning är känd och beundrad långtutanför gränser. Svensk vuxenutbildning har bl.a.medverkat till en stor ideologisk mångfald, ett omfattandekulturliv och en dynamisk föreningsverksamhet.Vuxenutbildningen i stort utgör en viktig del i utvecklingenav demokratin. I från redogörs för de 10 bästa skolformerna ivärlden, kom nr ett när det gäller vuxenutbildning. ''In , You're Never Too to Learn SomethingNew'' var rubriken. Man framhöll även Sverigesvuxenutbildningstradition. De neddragningar ochregeländringar som regeringen nu föreslår slår mycket hårtmot folkbildningen i Sverige.Vänsterpartiet motsätter sig föreslagna ändringar iStudiestödslagen (1973:349) 5 kap. 2§ angående åldersgräns för erhållande avkorttidsstudiestöd och 6 kap. 2§ angående åldersgräns för erhållande av internatbidrag.Vi anser även att lagparagraferna 5 kap. 4§ och 6 kap. 4 och 6§§ skall vara kvar annars utestängs stora grupper från attdelta i folkhögskolestudier. Vi motsätter oss även denbegränsning som regeringen gör om vilka ämnen som kankomma ifråga för korttidsstudiestöd och internatbidrag,med stöd av 5 kap. 1§ och 6 kap 1§. Vi anser att inga begränsningar i förhållande tillnuvarande bidragsmöjligheter ska göras. Den uppsökandeverksamheten på arbetsplatserna och utbildningen avstudieorganisatörer är mycket viktiga verksamheter som engrund för att initiera och visa på utbildningsmöjligheter förframför allt lågutbildade. Vi avvisar därför regeringensförslag om att den verksamheten ska upphöra.Anslaget till vuxenstudiestödet föreslås vara ettreservationsanslag, vilket innebär att även om en sökandeenligt gällande regler är berättigad till studiestöd, så kansådant stöd vägras med motivering att årets anslag är slut.Vi föreslår att anslaget F 4 Vuxenstudiestöd m.m. skall vara ett förslagsanslag.Den utbildning som benämns grundvux föreslåsfr.o.m. /93 ingå som en integrerad del av dengrundläggande vuxenutbildningen i Komvux. Vi har ingetatt erinra mot förslaget, förutsatt att tillräckliga statsbidragutgår, så att det inte sker en neddragning i den gymnasialastudiedelen. Medel till kommunerna för Komvux tar vi uppi en annan motion. Som en konsekvens av den föreslagnasammanslagningen bör anslaget F 4 till vuxenstudiestöd uppräknas med 350 miljonerkronor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag tillförändringar i 5kap. 2§ och 6kap. 2§ studiestödslagen,2. att avslår regeringens förslag omupphävande av 5kap. 4§ och 6kap. 4 och 6§§ studiestödslagen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inga nya begränsningar avstudieämnen för erhållande av korttidsstudiestöd ochinternatbidrag skall göras,4. att avslår regeringens förslag om slopatbidrag för utbildning av studieorganisatörer och föruppsökande verksamhet,5. att beslutar att ändra anslaget F4 till ett förslagsanslag,6. att till F 4 Vuxenstudiestöd m.m. /93 anvisar 350000000kr. utöver regeringens förslag.
mot · GF02Sf511 · 1992-01-27 00:00:00 — Studiemedel för studerande vid i -- The NordicCollege of Journalism N.C.J. -- anordnar treårig utbildningav journalister. drivs i privat regi och finansierar sinverksamhet i huvudsak genom terminsavgifter frånstuderande.N.C.J. präglas av kristna värderingar och erbjuder enkvalificerad undervisning som torde ge en god grund förjournalistiskt och annat opinionsbildande arbete. N.C.J.har en stark internationell inriktning. En stor del avföreläsningarna sker på engelska.N.C.J. har ett sensationellt rikhaltigt arkiv, som ärorganiserat på ett synnerligen förtroendeingivande sätt.Tryck från de nordiska ländernas parlament liksominformation inom en mängd andra ämnesområden hållesaktuella dels genom prenumeration på relevantapublikationer, dels genom en relativt omfattande ochständigt pågående dokumentation via tidningsurklipp. mängd svenska och utländska tidningar och andrapublikationer ingår i N.C.J:s dagliga post. Allt arkiveras påett lättillgängligt sätt. Ett relativt omfattande bibliotekingår också i N.C.J:s utrustning.Åtskilliga framstående akademiska lärare åtar sig attföreläsa vid N.C.J. Examinationen sker -- såvitt vi harkunnat utröna -- inför examinatorer med stor erfarenhet avliknande verksamhet vid etablerade universitet ochhögskolor.Vi anser, att N.C.J. har sitt värde som frittkonkurrerande alternativ till övriga journalistutbildningar iSverige. Det är av allmänt intresse att våra massmedier kanvälja medarbetare bland journalister med olikastudiebakgrund.Ett problem vid rekryteringen av studerande är attstudier vid N.C.J. ej berättigar tillstudiemedel. Vi föreslår med denna motion att denmöjligheten införes. Det bör ge regeringen tillkänna. Åtskilliga studerande kommer från andra nordiskaländer. Deras möjlighet att erhålla studiemedel från sinahemländer är avhängiga av att motsvarande möjlighet finnsför svenska studerande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att studier vid i bör berättiga till studiemedel.
mot · GF02Sf512 · 1992-01-27 00:00:00 — Korttidsstudiestöd till studerande i estetiska ämnen Regeringen föreslår en kraftig minskning av anslagen tillkorttidsstudiestöden (vuxenstudiestöd) och föreslårdessutom begränsning av ämnen som berättigar till dettastöd.Korttidsstudiestöden som medel har varit en utmärktsluss till längre utbildningar och motiverat mångamänniskor med kort tidigare utbildning till vuxenstudier.Invandrarna tillhör ofta denna kategori. Utöver detta vill visärskilt understryka att estetiska ämnen, som t.ex. kortafolkhögskolekurser inom kulturens område, har varitvärdefulla för invandrare. har en mängdmänniskor, verksamma inom amatörteatrarna, fått singrundläggande skolning inom ramen för dessa kurser.Den officiella hållningen är att är ettmångkulturellt samhälle där invandrare och språkligaminoriteter bör ha lika rättigheter att utöva och utveckla sinkultur som den infödda befolkningen. Invandrarnaskulturliv riskerar dock att förtvina om man tar bort deekonomiska stöden för den breda kulturutbildningen såsom regeringen föreslår.I avvaktan på att förslag behandlasi anser vi att några förändringar inte skagöras avseende korttidsstudiestöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnen som berättigar tillkorttidsstudiestöd.
mot · GF02Sf602 · 1992-01-27 00:00:00 — Arbetstillstånd för feriearbetande utländsk ungdom Tillgången till arbetskraft från utländska ungdomar,främst från , har blivit en förutsättning för en stor delav den svenska specialodlingen. I län och i ärdet i första hand för plockning av gurkor och jordgubbarsom odlarna är beroende av utländsk arbetskraft.Sedan sommaren 1977 gäller att utländska ungdomarmåste ha arbetstillstånd när de feriearbetar. skulleungdomarna söka och beviljas tillstånd före inresan. Dettafungerade mycket dåligt. Deandra arbetade trots detta här i . Invandrarverketfick avsätta stora resurser för handläggning med klentresultat.Regeringen har beslutat att ändra reglerna förarbetstillstånd för feriearbetande utländska ungdomar.Reglerna har förenklats. De regionalalänsarbetsnämnderna i stället för invandrarverket skabehandla ansökan om arbetstillstånd. återståremellertid alldeles för mycket krångel och onödig byråkrati.När det gäller ansökningsförfarandet gäller tidigareregler. Behov av arbetskraft måste anmälas före den 15januari det år ansökan avser. Tillståndet som beviljas är påtre sommarmånader.Efter det att anmälningar inkommit tillLänsarbetsnämnden fastställes ramar. Först måsteemellertid förhandlingar äga rum medLantarbetarförbundet.Det kan vara svårt att så långt i förväg exakt avgöra närbehovet av arbetskraft inträder. För jordgubbar kan detvariera . Våren och 1991 var våtoch kall vilket medförde att ungdomarna fick gå fleraveckor och vänta innan plockningen kunde starta.Vi anser att en så omfattande handläggning som detfortfarande handlar om inte är motiverad. Feriearbete ocharbete inom trädgårdsnäringen bör undantas från kravet påarbetstillstånd. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undantag från kravet påferiearbetstillstånd för utländska ungdomar.
mot · GF02Sf603 · 1992-01-27 00:00:00 — Praktisk yrkesorientering för asylsökande Stora ansträngningar görs för att förkorta väntetiden förasylsökande vid invandrarverkets förläggningar. Trots dettablir väntetiden för många lång. Bristen på sysselsättning göratt många asylsökande får problem med sin fysiska ochframför allt mentala hälsa. Personer som på försök deltagiti projekt, där de upplever sig ha en uppgift, mår bättre.-- Det bästa är att nu kan jag sova igen,uttryckte en asylsökande.I avvaktan på resultat av pågående utredningar ommöjligheter att ge asylsökande temporära arbetstillståndbör en verksamhet liknande skolornas praktiskayrkesorientering kunna prövas. Givetvis bör deltagande isådan verksamhet vara frivilligt.Personer utan nämnvärda kunskaper i det svenskaspråket kan exempelvis medverka vid skolbespisningar,servera mat till eleverna och vara med och förberedamåltiderna. Samma möjligheter till praktiskyrkesorientering torde gå att genomföra vid ålderdomshem,etc.Både män och kvinnor vid invandrarverketsförläggningar kan vara till stor hjälp vid exempelvisfritidshem och daghem. Där kan de initiera och delta i olikagemensamma aktiviteter, exempelvis bordtennis,skridskoåkning, fotboll och slöjdarbeten.Förutom att de asylsökande genom sådan verksamhetkan få en förbättrad psykisk hälsa kan de också bli mermotiverade att lära sig svenska språket. Vidare får de enstörre möjlighet att komma i kontakt med svenskar och lärakänna dem i vardagliga situationer.En annan fördel med praktisk yrkesorientering förasylsökande kan vara att svenskar i sin dagliga verksamhetfår kontakt med olika invandrargrupper. Genom sådanyrkesorientering, som inte behöver vara särskiltekonomiskt betungande tas inga arbetsuppgifter från någonanställd. De enda utgifter som kan behöva ersättas äreventuella resekostnader och en och annan måltid. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om praktisk yrkesorientering förinvandrare.
mot · GF02Sf607 · 1992-01-27 00:00:00 — Ersättning för mottagning av flyktingar Ett nytt system för ersättning till kommunerna förmottagning av flyktingar gäller fr.o.m. den 1 januari 1991.Erfarenheter visar att det missgynnar de stora städerna,bl.a. , med stor tillströmning av flyktingar. Malmöhar enligt avtal tagit emot något över 300 flyktingar direktfrån förläggningar. Därutöver har drygt 800 först flyttat uttill en kommun och sedan flyttat till . Dessasekundärinflyttade flyktingar kommer från hela landet.Flyttar sekundärinflyttare får kommunen etthalvt till helt schablonbidrag och därefter inget alls, menintroduktionsbehovet, inkl. undervisning i svenska,kvarstår.I övergångsbestämmelserna finns inte regleratersättningen för de flyktingar som flyttade till förstakommunen , då det gamla ersättningssystemetgällde. 700 sådana kom till . Till dessahar närmare 15 milj.kr. utbetalats i socialbidrag.Kommunen får ingen ersättning p.g.a. att detta förhållandeförbisetts i övergångsbestämmelserna. Om schablonbidragutgått enligt nya ersättningssystemet skulle kommunen fåttdrygt 20 milj.kr.Det nya ersättningssystemet syftar till attadministrationen ska bli enklare. Enligt uppgift ärerfarenheterna inte helt tillfredsställande. mycket arbete för att konstatera om en persondefinieras som flykting eller ej. Dessutom finns detpersoner som uppenbart skulle tillhöra personkretsen mendär invandrarverket gett uppehållstillstånd på annan grund,varvid kommunen går miste om ersättning. En snävareanvändning av flyktingskapet medför övervältring avkostnadsansvar på kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning till kommunerna förmottagning av flyktingar.
mot · GF02Sf608 · 1992-01-27 00:00:00 — De snabba förändringarna i och den snabbainternationaliseringen innebär att många svenskamedborgare under vissa perioder kan komma att arbetautomlands, att utländska medborgare arbetari och att föräldrar och barn i samma familj allt oftarekan komma att ha olika medborgarskap.Detta kan innebära konflikter som ur deberörda personernas perspektiv framstår som helt orimliga.Ett exempel är när en person som kommit till sompolitisk flykting och bildat familj här nu får möjlighet attåtervända för till hemlandet för attdelta i den demokratiska återuppbyggnaden. Vederbörandetvingas normalt i sådana situationer avstå sitt svenskamedborgarskap, som maka eller make och barnstannar i och behåller sitt svenska medborgarskap.Ett annat exempel är när barn i en familj med utländsktmedborgarskap, som större delen av sitt liv bott i ,får svårigheter med studier, yrkesval eller politiskt arbete pågrund av det utländska medborgarskapet. I många sådanafall förefaller dubbla medborgarskap vara den smidigastelösningen.Medborgarskapsbegreppet innebär både rättigheter ochförpliktelser. I normalfallet är det givetvis helt rimligt att enperson med rötter i två länder bestämmer sig för vilket landhan eller hon vill vara medborgare i. Men den nya situationsom uppstår på grund av internationaliseringen av vårt land,likaväl som andra länder, motiverar en översyn av deregler som styr frågan om dubbelt medborgarskap. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av reglernaangående dubbelt medborgarskap.
mot · GF02Sf609 · 1992-01-27 00:00:00 — Undertecknad kom 1946 till som flykting. Jagfick sedan vänta på slutligt besked om permanentuppehålls- och arbetstillstånd. har förhållandenakring behandlingen av flyktingärenden förändrats. Denedbrytande effekterna av långvarig osäkerhet som väntanpå besked medför torde dock vara i princip oförändrade.De som har upplevt denna långvariga osäkerhet i en förövrigt trygg omvärld vet att vårt psyke präglas för allframtid.Enligt preliminär statistik från ,, (sid 8) var den genomsnittligahandläggningstiden för asylprövning i grundärende 191dagar, dvs ca hälften av asylsökande har fått vänta över 6månader för slutligt besked. var 14200 ärenden öppna, varav ca 12 200 avsåg första instans(SIV:s preliminärstatistik , SIV:s kvartalsvisaredovisning till regeringen 90/91, regeringens skrivelse1991/92:80). Enligt uppgift kan den totalhandläggningstiden i olika instanser från inlämnande av denförsta ansökan efter ankomsten till överskrida tvåår (se bl.a. JO:s skrivelse , Dnr 1827-1830, 1855-1861, 1991)Man kan hävda att de asylsökande har sig själva attskylla när de överklagar och andra beslut.Det är dock förståeligt att människor utnyttjar alla lagligamöjligheter som erbjuds i en demokrati när hela derasframtida existens är beroende av utgången.Det är därför mycket tillfredsställande att påregeringens förslag fattade en rad beslut som kommer attleda till snabbare och mer effektiv handläggning. Dettagäller överförande av det samlade ansvaret förtillståndsverksamheten till invandrarverket och inrättandeav förenkla handläggning avärenden som tidigare hänsköts till regeringen; vid utgångenav väntade över 14 000 personer påregeringsbeslut. Det är också värdefullt att förslag väcktesom att asylsökande skall ges rätt att ta tillfälliga arbeten(regeringens skrivelse 1991/92:80 Om invandrar- ochflyktingpolitiken).Det är angeläget att effekter av dessa reformer följs uppoch instrument skaffas för att hålla regeringen ochriksdagen informerade på ett överskådligt sätt. Därvid börbeaktas fall där den totala handläggningstiden blivit särskiltlång. Man bör sträva till att leva upp till tidigare uttaladambition att den totala handläggningstiden inklusiveeventuella överklaganden inte skall överstiga (förarbeten till: Ny utlänningslag:1988/89:86, : för ). Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att statensinvandrarverk och får i uppdrag att i sinkvartalsvisa rapportering till regeringen och riksdagensärskilt redovisa asylärenden där den sammanlagdahandläggningstiden i olika instanser från inlämnande av denförsta ansökan efter ankomsten till till den aktuelladagens datum till icke avgjort ärende har överskridit sexmånader.2. att hos regeringen begär att åtgärder vidtasför särskilt skyndsam handläggning av ärenden där densammanlagda handläggningstiden har överskridit sjumånader.
mot · GF02Sf610 · 1992-01-27 00:00:00 — Utvisning vid kriminell aktivitet m.m. I utlänningslagen (1989:529) 4 kap 7--10 §§ stipuleras nären utlänning kan utvisas på grund av brott. En utlänningsom döms för ett brott som kan leda till fängelse i mer än ettår kan utvisas. Utlänningen får dock utvisas endast om detpå grund av gärningens beskaffenhet och övrigaomständigheter kan antas att han kommer att fortsätta medbrottslig verksamhet här i landet eller om brottet är sådantatt han inte bör få stanna kvar. Det finns också andrabegränsningar för utvisning på grund av brott.Kritiken mot det nuvarande systemetInternationaliseringen av brottsligheten och dentilltagande brutaliseringen kräver att sominvandrarland måste vara extra vaksamt. Den nuvarandelagstiftningen begränsar i betydande utsträckningmöjligheten för domstolarna att utvisa utlänningar som harbegått brott och uppträder asocialt.Statistiken talar sitt tydliga språk. Av omkring 30 000dömda utländska medborgare utvisas något över 300. Så härkan det inte fortsätta. Något radikalt måste göras.Vad som krävs är en ändring i utlänningslagen som gördet möjligt att dels utvisa för brott med lägre straffsats änett års fängelse, dels att ta bort de begränsningar som idagfinns i 4 kap 10§ så långt som möjligt. utlänningslag 43§ fanns det en möjlighet att utvisa en utlänning somyrkesmässigt bedriver otukt eller i övrigt underlåter attärligen försörja sig, om utlänningen är missbrukare avalkohol eller narkotika och med anledning därav farlig förnågon annans personliga säkerhet eller lever på ett grovtstörande sätt. Ett återinförande av utvisningsmöjligheterför asocialt beteende skulle också kunna ha positiva ochpreventiva verkningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i utlänningslagen att utvisning kan ske för alla brottsom har fängelse i straffskalan,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i utlänningslagen att de begränsningar som finns i 4kap. 10 § avskaffas,3. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i utlänningslagen att asocialitet somutvisningsgrund återinförs.
mot · GF02Sf611 · 1992-01-27 00:00:00 — Den som hastigt tvingas bryta upp från sitt hemland ochfly till ett annat land, med en ny kultur, nya seder och bruk,ny lagstiftning och ett helt annat sätt att leva, behöver ettaktivt stöd för att snabbt bli förtrogen med det nya.Det är viktigt för den enskilde. För att förstå hur ettsamhälle fungerar, hur människor umgås formellt ochinformellt, vilka seder och bruk som styr vardagen måsteman få information om dem. Ökade kunskaper minskarriskerna för konflikter som beror på rena missförstånd.Ökade kunskaper betyder också större trygghet för denenskilde. Också det minskar konfliktriskerna.Det som sagts gäller inte minst de barn och ungdomarsom kommer till som flyktingar. För dem är detmånga gånger ännu svårare att förstå det som händer runtdem, än för vuxna. Därför bör särskild uppmärksamhetägnas åt utveckling av metoder att lära barn och ungaflyktingar om svenska förhållanden.Invandrarverket bedriver en vissinformationsverksamhet på flyktingförläggningar och iandra sammanhang som syftar till att ge en första inblick isvenska seder ch traditioner, lagstiftning och regelverk. Vianser att den verksamheten behöver utvidgas. Det behöverinte alltid ske i invandrarverkets regi. T.ex. borde det varaen uppgift väl lämpad för studieförbunden och andraorganisationer. Sådana insatser bör stimuleras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av förbättrad informationtill flyktingar om svenska lagar, traditioner, seder och bruk,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ägna särskild uppmärksamhetåt metodutveckling när det gäller att förmedla sådanakunskaper till barn och unga.