ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Fi48 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) I propositionen 1991/92:150 anser föredraganden att dennuvarande energibeskattningen påverkat den svenskaindustrins konkurrenskraft negativt. Vidare sägerdepartementschefen.En anpassning av energiskatterna mot de nivåer somtillämpas, främst inom EG och i , är därför ettviktigt inslag i regeringens politik för att förstärka industrinsutvecklingsmöjligheter och för den ekonomiska tillväxten.Propositionens förslag innebär tyvärr en extraskattebelastning för den svenska stålindustrin. Inte någonskattelättnad som påstås i propositionen.Stålindustrins konkurrenskraft försämras avsevärt,eftersom en ny skatt på metallurgiskt kol införs. En skattsom inte finns någon annanstans utanför landets gränserbland konkurrenterna i bl.a. EG och Nordamerika.Ett exempel på hur den nya skatten påverkar vårt störstastålföretag är att verksamheten i får enskattehöjning från 12 milj.kr. till 43 milj.kr. Det ärnaturligtvis ur konkurrenssynpunkt en orimlig konsekvensav förslaget, eftersom metallurgiskt kol är en råvara sommåste användas för att det över huvud taget skall gå attproducera järn enligt den traditionella järnproduktionenvia masugnsprocessen som är den helt dominerande iSverige. Järnkontoret har redan på utredningsstadietpåtalat det orimliga i att belasta det metallurgiska kolet medskatt. I en skrivelse direkt till statsrådsberedningen den 21april 1992 har man försökt fästa regeringensuppmärksamhet på det anmärkningsvärda i att ettskattenedsättningsförslag som är avsett att ge svenskindustri likvärdiga konkurrensförhållanden med företag iomvärlden, skall komma att få precis motsatt effekt t.ex. förSSABs verksamhet i . Att belasta SSABs verksamhetdär med en skatteökning på mer än 30 milj.kr. per årkommer att få negativa regionalpolitiska konsekvenser.Mot nämnda bakgrund är det viktigt att detmetallurgiska kolet även i fortsättningen betraktas som enråvara och inget annat. Det är också viktigt att Svenskt Ståli inte beskattas hårdare än tidigare och därmedytterligare förvärrar läget av verksamheten i somdrabbas av hårda strukturförändringar ochrationaliseringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå förslaget till skatt påmetallurgiskt kol.
mot · GF02Fi53 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) och har desenaste åren diskuterat frågan om en kommunalisering avriksfärdtjänsten. har kommunernas ekonomiblivit allt sämre. I proposition 1991/92:150 föreslårregeringen ytterligare försämringar av statsbidragen tillkommunerna med cirka 7,5 miljarder.Detta betyder att sociala reformer om förbättringar iäldre- och handikappomsorgen är i fara. Risken är numycket stor att besparingarna i hårt trängda kommunerkommer att gå ut över bl.a. färdtjänsten.Riksfärdtjänsten skall ses som en del i en störretrafikpolitisk satsning, vars syfte är att göra det möjligt förpersoner med funktionshinder att kunna resa på sammavillkor som alla andra medborgare. Det vill säga till sammakostnad som 2:a klass järnväg, oberoende av om man pågrund av funktionshinder tvingas använda annat och förresenären kostsammare färdmedel. Personer medfunktionsnedsättningar har svårare att färdas, men harprecis samma behov som alla andra att resa.Riksfärdtjänsten skall underlätta detta resande.Det är av stor betydelse för de funktionshindrades resoratt de inte skall vara beroende av enskilda kommunersekonomi. Det kan också vara en fördel att samla resursernahos en central myndighet. Men det finns också fördelar i attkommunerna, som i stort sett beslutar omriksfärdtjänsten, får huvudmannaskapet men med ettfortsatt statligt bidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att också framövergarantera minst oförändrad standard på riksfärdtjänsten.
mot · GF02Fi54 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Fristående kurser vid högskolan i har beslutat föreslå attlärarutbildning för årskurserna 4--9 förläggs till i formav 30 platser på ett praktiskt-pedagogiskt år. Tyvärråtföljdes detta inte av den ökning av anslaget för friståendekurser som behövs för att kunna erbjuda en fullgod breddpå de ämnesstudier som föregår det praktiskt-pedagogiskaåret. Utskottets vilja att lärare för årskurserna 4-9 utbildasvid högskolan i blir inte fullödig förrän tillförsfristående kurser i motsvarande grad. Det är därförangeläget att högskolan i får en sådan ökning när de520 årsstudieplatserna för språkundervisning ikompletteringspropositionen fördelas. Högskolan börtilldelas 60 platser av dessa.Behovet av språkkunskaper ökar också starkt som enföljd av det allt intensivare internationella samarbetet. Detavspeglar sig bl.a. i det stora intresset för språkkurser iframför allt engelska, tyska och franska vid högskolan iLuleå. Intresset är nu mycket större än vad det mednuvarande resurser finns möjlighet att tillgodose.För att möta det stora intresset inledde högskolan dettaläsår en utökad satsning på språk genom att inrätta ettSpråkcentrum. Vid Språkcentrum bedrivs undervisning ochutvecklingsarbete av ett 10-tal lärare varav flera hardisputerat. Ett intressant projekt är att skapa ett ord- ochfrasbibliotek för teknisk engelska. Kurser i språk ges delsför de studerande på högskolans olika utbildningslinjer, delsi form av ett stort antal fristående kurser. Från och finns ett utbildningsprogram som lederfram till i första hand en filosofie kandidatexamen i språk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att 60 platser tilldelas högskolan iLuleå av de 520 årsstudieplatser för språkundervisning somregeringen föreslår.
mot · GF02Fi56 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Skogliga beredskapsarbeten i tog beslut om en treårigförsöksverksamhet med särskilda skogsvårdsinsatser i norraSverige. utvecklade i sin tur bestämmelserför verksamhetens bedrivande.Uppläggningen av verksamheten skedde i samrådmellan länsstyrelse, skogsvårdsstyrelse och berördakommuner. Den verksamhetsidé som tillämpats har varit attvia fastighetsanknutna åtgärdsplaner få till stånd en ökadskoglig aktivitet. Det har gällt såväl skogsvård somavverkning. Åtgärdsplanerna har upprättats i samarbetemed markägarna och de medel som utnyttjats har främstvarit rådgivning och stimulansbidrag tillskogsvårdsåtgärder.Verksamheten har utvärderats och flera positivaeffekter som sammanhänger med försöksverksamhetensolika stöd framgår med tydlighet. Här kan nämnas:Ökadsysselsättning på orten, både på kort sikt(skogsvårdsåtgärder, ökad avverkning) och på lång sikt(bättre skogsvård).Åtgärdsplanerna har gettskogsägarna en helhetssyn på den egna skogsfastigheten.Rådgivningen fungerar som fortbildning, både teoretisktoch praktiskt.Ett bra sätt att väcka intresse och göramarkägarna medvetna om naturvärdena och ett ökande avmiljöhänsynen på den egna fastigheten.Av dessa positiva resultat följer att verksamheten börfortsätta. Regeringen föreslår en förlängning förNorrlands inland. Jag anser dock att verksamheten börutökas till att även gälla skogslänet Värmland.Beredskapsarbeten bör inom ramen för verksamhetenanordnas både inom skogsvård och naturvård.Behoven av dessa åtgärder understryks dels av derasegen angelägenhet, dels av den höga arbetslösheten blandskogsarbetare. Jag vill också framhålla att jag anser attmeningsfulla jobb inom skogs- och naturvård är värdefullainvesteringar för framtiden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogliga beredskapsarbeten iVärmland.
mot · GF02Fi60 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Insatser mot arbetslösheten i GävleborgLångtidsarbetslösheten riskerar att bli ett beståendeproblem i vårt land. Internationella erfarenheter visar attuppemot av dem som varit arbetslösa harsynnerliga svårigheter att -- även vid högkonjunktur --erhålla plats på den öppna arbetsmarknaden.Detta innebär stora svårigheter för den enskildemedborgaren, som utbetalandet av kontantstöd,de minskade skatteintäkterna och den minskade efterfråganpå hemmamarknaden, innebär stora problem för samhälletstotala ekonomi.Arbetslösheten har också en regional spridning, som påsikt kan innebära att grunderna för vår regionalpolitikallvarligt hotas.I har männen drabbats hårdare änkvinnorna. Vi befarar att regeringens ambition att dra inpengar från kommuner och landsting kommer att medföraen kraftig ökning av kvinnoarbetslösheten.Länet är hårt prövat. -92anmälde 40 företag varsel, vilka berör 430 anställdapersoner. av 18--24-åringarna står utanför den öppnaarbetsmarknaden och i t.ex. är av arbetskraften utanför arbetsmarknaden. Lagt tillden redan rekordhöga arbetslösheten i länet (5,1 -92) framstår tydligt att situationen är akut och attresoluta åtgärder måste sättas in NU.Socialdemokraterna i har därför -- genom enmycket grundlig ''dammsugning'' på lämpliga arbetsobjekt ilänets alla hörn -- fått fram underlag för mer än 1 000 årsarbeten, vilka redovisas i denna motion medbilagor.Resultatet är anmärkningsvärt gott och om riksdagenanvisar medel kan betydande insatser motlångtidsarbetslösheten sättas igång . Det rör sigi huvudsak om förbättringar av vägar och järnvägar,nödvändiga upprustningar av det kommunalafastighetsbeståndet samt nybyggnad av högskola ochsjukhus.Projekten har också en mängd positiva kringeffekter ochföljdverkningar på andra näringar.Behoven av snabbt igångsättande av för länetbetydelsefulla infrastrukturprojekt är uppenbara. För attuppnå rimliga förutsättningar för en positivnäringslivsutveckling i länet krävs satsningar på deneftergymnasiala utbildningen (högskolan ), samt bättre kommunikationer.Här har vi färdiga projekt, där det enda som fattas ärstatsmakternas (riksdag och regerings) beslut:Byggandeav ny högskola på Aldersholmen i GävleNytt sjukhus iBollnäsSnabbtågsförbindelse --SundsvallOmbyggnad av --HudiksvallFörbättringar av stambanan --KilaforsI länets tio kommuner, liksom i , finnsframför allt färdiga bygg- och ombyggnadsprojekt avoffentliga lokaler, som vid ett snabbt igångsättande skullelindra landets högsta byggarbetslöshet (-92).Bifogas: Listan på de projekt som framtagits ochsom kan igångsättas med mycket kort varsel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av insatser motarbetslösheten i .
mot · GF02Fi66 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) har hävdat behovet av en ökaddimensionering av den högre utbildningen för att mötakonkurrensen från omvärlden och hävda som enframgångsrik industrination. Den utökning av antaletutbildningsplatser som redan beslutat om ärnödvändig då har för få personer med akademiskutbildning i förhållande till sina konkurrentländer.Högskolan spelar en betydande roll som drivkraftför den regionala utvecklingen. Kunskap blir en alltviktigare faktor för utveckling och förändring. Det är därförav vikt att utbildningen inte koncentreras till ett fåtalregioner utan fördelas över hela landet. De små ochmedelstora högskolorna har nått en betydande breddoch kapacitet i sin verksamhet varför det ursamhällsekonomisk synpunkt är viktigt att tillvarata dessahögskolors utvecklingspotential både vad gällermöjligheten att ta emot ett större antal studenter och vadgäller den roll de kan spela i den regionala utvecklingen.Högskolan i har inför /93tilldelats följande antal årsstudieplatser:nLinjeAntalplatserAntal förstahands-sökande/plats(landet)Fritidspedagoglinjen 303,6(3,2)Förskollärarlinjen 100 p 903(2,5)Grundskollärarlinjen (Sv/So)603,3(3,2)Grundskollärarlinjen (Ma/No)600,9(0,9)har fått besked om en utökningmed 24 platser på grundskollärarlinjen, vidare att man kantänkas få anslag till 30 platser för avkortadgrundskollärarutbildning (100 p).Därtill har diskussioner förts mellan högskolan ochpersonalansvariga från P 6 och A 3 beträffandegrundskollärarutbildning för militär personal. Vid eninformationsträff anordnad av högskolan visades stortintresse för denna utbildning.Till ekonomlinjens basblock har högskolan iKristianstad 2,2 sökande/ plats (3,9 i landet). Till den lokalasakrevisionslinjen har högskolan över 400 sökande till 60utbildningsplatser.Flera fristående kurser inom det humanistiska områdetär regelmässigt kraftigt översökta. Här finns även enambition från högskolans sida att bredda utbudet av kurser,bl a med tanke på att kunna erbjuda studerandevid högskolan i en möjlighet att avläggafil.kand.- examen. Jag föreslår, mot denna bakgrund, atthögskolan i tilldelas ytterligare 100 platser förfristående kurser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilldelning av 100 nyaårsstudieplatser för fristående kurser till högskolan iKristianstad.
mot · GF02Fi67 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Särskilda skogsvårdsinsatser i inlandI proposition 1991/92:150 föreslås attförsöksverksamheten med stöd till ökad sysselsättning iprivatskogsbruket i och inlandförlängs . Statsrådets motiv är den snabbaförändring som har skett inom privatskogsbruket iNorrlands inland. Lågkonjunkturen och den minskadeefterfrågan på virke har lett till att antalet ansökningar omavverkningstillstånd i inland har halverats.Jämtlands län ingår inte i försöksverksamheten trots attlänet är ett än mer utpräglat inlandslän än de två andraNorrlandslänen och andelen privatskog är stor. Aktivitetenpå avverkningssidan sjunker mycket kraftigt i länet. Inomprivatskogsbruket minskade den till hälften till1991. I fjällnära område avverkas bara en fjärdedel avtidigare omfattning.I propositionen avsätts medel för den förordadeförlängningen, inom den ramen bör även läninrymmas. Även har förordat att de trenordligaste länen kommer i åtnjutande av dessa medel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att även skallomfattas av den ettåriga förlängningen avförsöksverksamheten med särskilda skogsvårdsinsatser iNorrlands inland.
mot · GF02Fi68 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) förekommer i eninomregional skatteutjämning administrerad genomlandstinget och finansierad med landstingsskattemedel.Kommunalekonomiska kommittén har i betänkandeSOU 1991:98 föreslagit att den inomregionalaskatteutjämningen skall upphöra redan år 1993.Kommitténs förslag behandlas ikompletteringspropositionen, varvid föredragande statsrådhar anfört följande:Utjämningen av inkomster och strukturella förhållandenbör vara en statlig uppgift. Jag anser därför att landstingeni princip inte bör ha rätt att ta ut skatt för att sedan fördelaom pengar mellan kommuner.Vi delar föredragande statsrådets uppfattning ochföreslår att den inomregionala skatteutjämningen upphörvid utgång. Med hänvisning till det anförda hemställsatt upphäver lagen (SFS 1982:1070) omskatteutjämning i landstingskommun.
mot · GF02Fi70 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Folkets vilja till arbete är nationens viktigaste tillgång.Arbetslöshet är ett slöseri med människor och kapital.Åtgärder måste sättas in nu om inte skall lämna denfulla sysselsättningens politik och bli ett land med högpermanent arbetslöshet, sänkt tillväxt, minskadframtidstro, ökade sociala klyftor och sämre livskvalitet.Med anledning av kompletteringspropositionen läggerden socialdemokratiska riksdagsgruppen fram ettomfattande åtgärdsprogram som berör infrastruktur,utbildning och kompetensutveckling, arbetsmarknads- ocharbetslivspolitik samt regional utveckling.I län har vi nu höga arbetslöshetssiffror, särskilti vissa delar av länet samt i vissa branscher. Vi kan dessutomvänta oss stora strukturförändringar påjordbruksområdet, inom livsmedelsindustrin,bygganknuten industri och i den statliga regionalaförvaltningen. Med tanke också på vissa grundläggandesvagheter som utflyttning och därav följande högåldersnivå, låg inkomst- och utbildningsnivå, väntar storasvårigheter. kan man också förutse en minskadoffentlig verksamhet som resultat av kommunaltskattestopp och indragning av statsbidrag.Läget är dock inte omöjligt att påverka. Med enomläggning av den ekonomiska politiken kan manförhindra ökning av arbetslösheten. Med strategiskainsatser för utbildning och kompetenshöjning samttidigareläggning av investeringar kan vi skapa arbete ochtillväxt. Det finns många nyttiga projekt som går att sättaigång med kort varsel på byggsidan, på kulturområdet ochinom utbildningssektorn.Det gäller t.ex. om- och tillbyggnad av barnstugor,skolor och samlingslokaler enligt de kommunala planerna.Likaså underhåll av vatten- och avloppsanläggningar. Detgäller investeringar i vägprojekt som enligt planomfattar i vårt län. SJ föreslårupprustning av stationsmiljöer m.m. för ca 10 miljoner. En satsning på finnsföreslagen omfattande 26 miljoner, likaså beträffandeOskarshamns flygplats för 17 miljoner. På kulturområdetfinns byggprojekt som gäller Byteatern i i Hultsfred.När det gäller bruk är det en fråga som fårlösas i annan ordning. Våra förslag om bättre utrymme påkreditmarknaden bör underlätta en sådan satsning.Om dessa projekt sätts igång nu skulle arbetslöshetenminska kraftigt. Ytterligare ca 5 000 personer skulle kunnavara i arbete. skulle länet få en betydandeförbättring av infrastrukturen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sysselsättningsskapande åtgärderi län.
mot · GF02Fi71 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Arbete åt alla har varit målsättningen för svensksocialdemokrati under alla år. Målet arbete åt alla tycks ,med en borgerlig regering, vara helt övergivet.Arbetslöshetens gissel har slagit ner över landet. Varsel omuppsägningar och friställningar kommer allt oftare och flermänniskor får lämna sina arbetsplatser och går därmed enoviss framtid till mötes, inte minst ungdomen. Den öppnaarbetslösheten är den högsta i vårt land i modern tid. Aldrighar sysselsättningen varit så hotad som nu.Även i , där arbetslösheten brukar vara lägreän i övriga landet, ökar arbetslösheten dramatiskt -- inteminst i . Om arbetslösheten fortsätter kommer människor, som uppbärarbetslöshetsförsäkring, att vara utförsäkrade frånarbetslöshetskassorna. Arbetslösheten måste med kraftbekämpas.Det finns säkert mycket som kan göras för att begränsaarbetslösheten, men det verkar inte finnas kraft, vilja ellerpolitisk ledning för att försöka komma tillrätta medproblemen inom regeringen. För del, där 5 558personer är arbetslösa , finns projekt som ärklara att sätta igång. Det är viktigt att bland annatbyggnationer kommer igång.Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna är 585 i . handlar det bland annat omatt satsa på den så kallade infrastrukturen: vägar, järnvägar,broar, men också på polishus, idrottshallar, bibliotek,renovering av skolor, daghem, fritidshem m.m.Listan kan göras lång men detta är bara några exempelpå projekt som kan påbörjas. Vi bifogar en listaöver förslag som utarbetats för län.N-länHalland Totalt 1 511 milj.kr = 1 511 jobbKostnadÅrsarbete(milj.kr)FalkenbergStrandvägen17,017Apelskolan10,010Ridhus5,05Idrottshall5,05Bibliotek50,050FalkenbergGatukontoret div. objekt40,040ForsbäckVäg 940 genom Forsbäck35,035HalmstadPolishus150,0150Komm. , park m.m. 16 obj.39,139Renov. skolor m.m. 15 obj.17,317HalmstadVA-anl./gatuarb. m.m. 15 obj.76,176HebergDubbelspår jnvg t Öringe126,0126HylteFastighetskontoret div. obj.10,010Gatukontoret div. obj.10,010KungsbackaDubbelspår jnvg t Fjärås262,0262KungsbackaÅsaskolan ombyggnad14,014Aranässkolan4,04Maleviksskolan20,020Daghem 8 avd.10,010Fritidshem 4 avd.5,05KungsbackaReparation och miljöåtgärder14,014Renovering skolor33,033Laholm8 st VA-projekt20,020 2 st brandstationer3,03Låg/Mellanstadium Knäred5,05LaholmParkskola ombyggnad10,010Lokaler Glänning10,010Renovering av skolor5,05Ombyggnad av bostäder100,0100SkreaFörbindelseväg (väg 665)4,04TångabergDubbelsp. jnvg t Varberg99,099VarbergJärnvägsbro10,010Parkförvaltn. div. objekt4,04Gatukontoret div. objekt30,030Reningsverk10,010VarbergVA-sanering kustomr.40,040Renovering skolor m.m.45,045VastadVäg 659 till Slöinge30,030SätingeVägport30,030N-länDiverse vägobjekt32,032N-länDiverse järnvägsobjekt SJ8,99N-län13 naturvårdsobjekt4,220(! )N-länDiverse vägobjekt kommun/län103,7104 Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av och möjligheterna tillproduktiva investeringar och andra insatser i länför att bekämpa arbetslösheten.