mot · GF02Jo431 · 1992-01-27 00:00:00 — Tillgången på torsk i har i början av 1990-taletminskat kraftigt. Detta orsakas av mycket svaga årskullarde samt en för detta torskbeståndöverdimensionerad fiskeflotta. Den dåliga föryngringenberor framför allt på uteblivna saltvattensinbrott, men ävenandra faktorer har bidragit till den kritiska miljösituationeni Östersjön.Den allvarliga situationen för torsk har framtvingat enhalvering av torskkvoterna i mot och1992 kommer den svenska kvoten vara nästan 20.000 tonmindre än 1991. Detta motsvarar en minskad intäkt på ca180 till det svenska yrkesfisket. Åtskilligttyder på att kvoten kan komma att fiskas upp långt föreårets utgång, vilket skulle medföra ett torskfiskeförbud.Kristianstads läns fiskeflotta är till mycket stor del beroendeav torskfisket då de flesta () har inriktat sitt fiske efter just torsk. Dettamedför att den kraftiga minskningen av torskkvoten ocheventuellt fiskestopp kommer att innebära allvarligaproblem för en redan hårt drabbad näring.Behovet av att skydda kvarvarande beståndav vildlax har för laxfiskets vidkommande medförtminskade kvoter och laxfiskestopp under vissa tider.Kraftiga prisfall har dessutom inträffat på marknadengenom lågprisimport av norskodlad lax. är fisketefter sill/strömming i olönsamt p.g.a. överskottpå marknaden och som en följd härav låga priser.Särskilt allvarligt är det ekonomiska läget för defiskeriföretag som gjort stora investeringar, i enlighet medstatsmakternas rekommendationer, i nya eller bättrebegagnade fartyg . Flera avdessa fiskeriföretag har stora problem med likviditetenvilket medför att man inte klarar amorteringar ochbetalning av räntor på sina lån.Om inga åtgärder vidtas kommer sannolikt ett antal avlänets modernaste fiskefartyg att slås ut, med allvarligakonsekvenser för sysselsättningen i en region i länet somredan i dag är sysselsättningssvag. Förutom fiskeriföretagendrabbas fiskberedningsindustrin och de småföretag somsysslar med olika typer av service åt fisket.Statens förluster kan, genom de statliga garantier och lånsom utgått, bli stora om de högt belånade fiskeföretagentvingas i konkurs. riskerar man att de satsningarsom gjorts genom statens fiskeripolitik för att få framdagens moderna och rationella fiskeflotta går förlorade, dådet äldre mindre belånade tonnaget torde klara dekommande påfrestningarna bättre. har Kristianstadsläns fiskeflotta ca i fiskerilån, ca 2 miljoner i avskrivningslån och uppskattningsvis 10miljoner kronor i statlig lånegaranti.Den uppkomna situationen är mycket allvarlig och detkrävs nu extraordinära åtgärder för att mildra effekten avden uppkomna situationen.Enligt ''Förordningen om statligt stöd till yrkesfisketm.m. (SFS 1985:439)'' får amorteringstiden för fiskerilånoch lånegaranti inte överstiga . Vidare får ränte- ochamorteringsfrihet medges i högst två år.I samband med likviditetssvårigheter i fiskeföretagenkan anstånd med amortering av lånen beviljas. Dettainnebär dock inte en amorteringsfrihet utan amorteringenskall betalas i nästkommande avbetalning eller utslaget påkvarvarande amorteringstid.Vid beviljande av statliga fiskerilån ges generelltränteoch amorteringsfrihet och i de fall dåinvesteringarna är stora skrivs amorteringsplanerna påmaximalt tillåtna tiden 20 år.Detta innebär att möjligheterna till åtgärder inomnuvarande regelsystem är mycket begränsade.I anledning av den speciella situation som uppstått p.g.a.den drastiskt minskade torsktillgången i och denjust nu låga lönsamheten inom sill/strömmingsfisket, börförfattningen SFS 1985:439 temporärt ändras. Ändringborde kunna ske på så sätt att länsstyrelse medgavsmöjlighet att efter särskild prövning kunna medge utökadamorteringstid samt ytterligare amorteringsfrihet utöver dei dag, enligt gällande regler, två åren.Yrkesfisket utsätts för kvotering medan detolicensierade fisket kan expandera. Därför borde enutredning klara ut redskapsanvändningen inom fisket, så attoacceptabel expansion förhindras, på den olicensieradesidan.Då det gäller forskningen kring utsättning av torsk iÖstersjön måste insatserna öka.Redskapsbestämmelserna för fiske i måsteanpassas för ett mera långsiktigt torskfiske. Maskstorlekenbör höjas i redskapen så att minimimåttet på torsk ökar ochman måste eftersträva mera selektiva redskap för att minskaoönskade bifångster. Man bör också kunna maximeraantalet torskgarn per fiskare och fartyg.Brott mot fiskebestämmelserna måste beivras på sådantsätt att efterlevnaden av fiskerilagen förbättras.Föroreningarna av måste minska varförmiljösamarbetet med övriga måsteintensifieras. I detta samarbete kan svensk miljöteknikaktivt bidra till radikala långsiktiga förbättringar avförhållandena i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag omtemporära ekonomiska åtgärder i syfte att mildranuvarande kris vad gäller Östersjöfisket,2. att hos regeringen begär förslag kringredskapsanvändningen, syftande till ett bättre långsiktigtstabilt fiske,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett intensifierat miljösamarbetemellan .