mot · GF02Jo413 · 1992-01-27 00:00:00 — Statsbidraget till bildande av fiskevårdsområden Vid utgången av 1990 upphörde de gamlafiskevårdsföreningarnas lagliga rätt att sälja fiskekort medstöd av 24§ Fiskerättslagen. (I dess äldre lydelse)har betydande statliga resurser satsatsvia den regionala fiskeadministrationen, på planering ochinformation till fiskerättsägarna, för att klaraomorganisationen till fiskevårdsområden och därmed säkrafortsatt upplåtelse av fiskerätt till allmänheten.Utgångspunkten för detta arbete har varit att hittillsgällande principer för statsbidragsgivningen skulle liggafast. Stöd härför gav bl.a. riksdagsbeslutet , ombibehållet statsbidrag till fiskevårdsområden, sökta före . En enig riksdag beslöt omhöjning av anslaget för fiskevård. Det senare beslutetmotiverades med ökade kostnader för bildandet avfiskevårdsområden.I regeringens proposition 1991/92:100 föreslås attbidraget till fiskevård (anslaget D9) halveras för nästabudgetår. De innebär enligt propositionen bl.a. attkostnaderna för rättningar vid bildandet avfiskevårdsområden får bäras av vattenägarna i störreutsträckning . har i beslut aviserat en sänkning av den normalabidragsprocenten från om fattar beslut i enlighet medregeringens proposition och inte annan procentsatsföreskrivs i regleringsbrevet.Jämtlands län har av tradition det största sportfisket ilandet. säljs c:a 150.000 fiskekort till länsbor ochturister. Cirka 200 fiskevårdsorganisationer svarade 1990för fiskevård och fiskeupplåtelser till allmänheten. Tre avfyra vuxna jämtlänningar är enligt SCB ''intresserade avfiske''. Fisket representerar ett viktigt underlag för turismensom är länets viktigaste näringsgren. Antaletturistfiskebesök är av storleksordningen 100 000 . Fisketurismen beräknas generera 150 milj. kr.årligen i turistinkomster. För turistanläggningarna är fisketofta, vid sidan av skidåkningen, den viktigaste aktiviteten.Fisket har också en avgörande betydelse för småskaligturistverksamhet (stuguthyrning, guidning, båtuthyrningetc) i länets glesbygdsområden.Vi bedömer det som angeläget att förvaltningen avfiskerätten samordnas inom ramen för juridiskt stabilaorganisationer. Med hänsyn till fiskets betydelse ochutvecklingsmöjligheter har fiskevårdsområdena en viktigroll som entreprenörer för större fiskevårds- ochutvecklingsprojekt.Ett 60-tal ansökningar om bildande avfiskevårdsområden i länet, som ingivits före 1 september1990, väntar fortfarande på förrättning. Om regeringensförslag genomförs, kommer statsbidragen för att bilda dessaområden att reduceras med (enligtFiskeriverkets beslut). För del görs bedömningenatt ett sänkt statsbidrag skulle få till följd att många av deaktualiserade fiskevårdsområdena ej skulle komma tillstånd, p.g.a. att fiskerättsägarna saknar möjligheter attfinansiera bildandet. Till bilden hör att samtligafiskevårdsorganisationer i länet drivs utan vinstintresse.Influtna medel nyttjas för fiskevård och projekt som ärviktiga för den egna bygdens överlevnad.En förändring av statsbidraget skulle ge negativaeffekter för turism och länsbor, samt upplevas som orättvist.Det är viktigt att tidigare utfästelser fullföljs. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidraget till bildande avfiskevårdsområden.