ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub551 · 1992-01-27 00:00:00 — Den kooperativa verksamhetsformen förenarindividuellt och socialt engagemang med ekonomiskverksamhet på ett sätt som berikar samhället i fleraavseenden. Den motverkar klyftor mellan individer ochsocialekonomiska grupper och den fördelar ansvar,initiativrätt och ekonomiska resultat enligt demokratiskaprinciper. Den kooperativa verksamhetsformen bordekunna användas på fler samhällsområden än ,någonting som alltfler inser, och därför sker nu mycket påmånga olika områden av det svenska samhället.Forskningen om och utvecklingen av kooperativ teori,teknik och tillämpning är för liten och otillräcklig för attkooperationen skall kunna ta större del i och ett vidgatansvar för samhällsutvecklingen.Genom FRN har skett insatser för att främja denkooperativa forskningen. har dock regeringen föreslagitatt forskningsrådsnämnden (FRN) skall avvecklas. Dettainnan några forskningsmiljöer i form av tjänster har hunnitbyggas upp vid någon högskola. Ett nationellt centrum förforskning om samverkan/kooperation borde kunna byggasupp vid företagsekonomiska institutionen vid Stockholmsuniversitet.Ett nytt anslag ''E 14 Viss tvärvetenskaplig forskning''har tillkommit. Inom detta anslag bör medel anslås förkooperativ forskning.Det är viktigt att nu när upphört, de insatserFöreningen gör i forskningsfrämjandesyfte inte försvagas. Stöd till föreningen vars uppgift är attfrämja forsknings- och kunskapsutvecklingen i kooperativafrågor får inte försvagas. Detta bör vara en uppgift förKooperativa Rådet. Föreningen är enförening av kooperativa forskare av stor betydelse föruppbyggandet av kooperationsforskningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till kooperativ forskninginom ramen för det nya anslaget E 14 Viss tvärvetenskapligforskning.
mot · GF02Ub552 · 1992-01-27 00:00:00 — Statsbidrag till nordisk designskola i Vid Nordisk designskola i , , ägerpostgymnasial utbildning av designers rum. Skolan drivs iprivat regi. Elevantalet är maximerat till 20.Utbildningen är i huvudsak inriktad motbeklädnadssidan men ger en allomfattande kunskap inomolika formgivningsgrenar, t ex reklam och grafisk design.Stor vikt läggs vid praktisk marknadsföring ochpresentationsteknik. Utbildningen syftar till att ge elevernaen bred bas att stå på när de söker arbete eller villvidareutbilda sig inom ett specifikt område.Följande ämnen ingår i utbildningen: Modeteckning Kroki Mönsterkonstruktion Akvarell Marknadsföring Materialkännedom Konst- och klädhistoria Färglära Kommunikation Formgivning Trend- och kollektionsuppläggning Mäss- och visningsplanering.Nordisk designskola ger således en bred och kvalitativtmycket hög utbildning inom vilken nordisk men framför alltsvensk design främjas. Inte minst i EG-perspektivet är detviktigt att slå vakt om traditioner på ett område, därtextilföretag världen över hämtar inspiration från vårt land.För tekobranschen som sådan är det givetvis av stor vikt,att verksamheter av här ifrågavarande karaktär kan bevarasoch vidareutvecklas.Skolan drivs utan vare sig statligt ellerkommunalt stöd. Mycket tid går därför åt för de ansvarigaatt skapa nödvändiga ekonomiska resurser, vilket nu skergenom elevavgifter och sponsorer. Givetvis inkräktar dettaarbete som kan avsättas för utveckling avverksamheten.Nordisk designskola har ansökt om statsbidrag för detkommande budgetåret. Det är enligt min mening angeläget,att skolan kan erhålla stöd för sin verksamhet, som tordeuppfylla de krav som givetvis måste ställas i sammanhanget.Möjligheten att bevilja bidrag inom ramen för anslagen tillgrundläggande högskoleutbildning bör enligt min meningingående prövas av regeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att pröva möjligheterna att gestatsbidrag till , .
mot · GF02Ub554 · 1992-01-27 00:00:00 — Ökat antal utbildningsplatser för fastighetsekonomer Begreppen byggnader och fastigheter håller på att bli alltmer komplexa. För att veta att man gör desamhällsekonomiskt rätta lösningarna måste man hakunskaper om allt från byggmaterial tillreavinstbeskattning.Under åttiotalet har fastighetsmarknaden verkligen variti fokus. Ifrån att ha utgjort den mest spekulativa branschenmed i omlopp så har den nu kraschlandatmed många tragedier som följd.Vi behöver bättre kompetens inom fastighetsområdet.Vid högskolan /finns enfastighetsekonomutbildning på . Från och med hösten1992 kommer man att starta ett studieprogram förmäklarutbildning med 10 p juridisk översiktskurs, 10 pekonomi och en termin fastighetsförmedling.I finns ,och Lantmäteriverket.Därför anser vi att utbildningsplatser förfastighetsekonomer har sin självklara placering vidhögskolan / . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av högskoleutbildadefastighetsekonomer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningsplatser förfastighetsekonomer till högskolan /.
mot · GF02Ub556 · 1992-01-27 00:00:00 — De flesta flyktingar och invandrare hararbetslivserfarenhet och yrkeskunskaper från sitt hemland.Vissa har också en gedigen utbildning på universitetsnivåbakom sig. I har vi ofta misslyckats med att ta tillvara den kompetens invandrarna besitter, vilket är till menför såväl individen som landet.Besvikelsen kan bli stor då den nyanlände upptäcker attingen efterfrågar hans eller hennes yrkeskunskaper och attingen förväntar sig att de skulle kunna komma tillanvändning i . För det svenska samhället innebär detett slöseri med såväl mänskliga som ekonomiska resurser.Invandrare diskrimineras på många sätt i , menden mest allvarliga och systematiska diskrimineringen skerpå arbetsmarknaden. Invandrarnas arbetslöshet ärgenerellt dubbelt så hög som infödda svenskars. Det harförekommit att välutbildade akademiker sökt hundratalsarbeten utan att kallas till en enda intervju. Det råder blandarbetsgivare ofta en osäkerhet om vad invandrarnasutbildningar egentligen är värda och vilken kompetens debesitter. Majoriteten av invandrarakademikerna får jobbklart under deras kompetensnivå.Särskilda insatser kan vara av vikt, t.ex. kan inrättandeav praktikplatser tjäna som inkörsport till arbetsmarknadenoch minska arbetsgivarnas rädsla för att anställainvandrare. Särskild utbildning av arbetsförmedlare kanockså vara ett sätt att förbättra situationen förarbetssökande invandrare.Ibland kan utvärderingen och ''översättningen'' av denutländska utbildningen utgöra det stora problemet.Utvärderingsenheten på UHÄ har länge haft problem medatt utvärderingen tagit . Denna myndighetkommer fr.o.m. att läggas ned. Uppgifternavad gäller utvärdering och ''översättning'' av utländskaexamina kommer då att övergå till den nyaservicemyndigheten. Det är då viktigt att denna verksamhetinom servicemyndigheten får tillräckliga resurser. Detkostar mycket mer om väntetiderna tillåts öka. Ett annatproblem är att värderingen av utländska examina kan varaonödigt etnocentrerad och inte tillräckligt flexibel.I en allt mer internationaliserad värld är det viktigt attinte försvåra människors möjligheter att arbeta och bosättasig i främmande länder. Ett led i den riktningen vore att vidvärdering av utländska examina sträva efter att samordnasvensk praxis med den praxis som råder inom EG. Detskulle betyda att det blir lättare att göra bedömningarna.Samordningen är dessutom ett mål i sig.Just nu pågår en del projekt för att tillvarata deinvandrade akademikernas utbildning och erfarenheter påsvensk arbetsmarknad. Detta är mycket positivt och dennatyp av projekt bör kunna öka i omfattning, så att invandradeakademiker kan få arbete på den nivå de är utbildade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering av utländskaexamina.
mot · GF02Ub557 · 1992-01-27 00:00:00 — I regeringsförklaringen framhålls vad gäller den högreutbildningen att ''Strävan skall vara att skapa meraautonoma universitet och högskolor. De principiella ochpraktiska frågorna vid en omvandling av universitet ochhögskolor till fristående stiftelser klarläggs snabbt''.I budgetpropositionen tas begreppet ''fria universitetoch högskolor'' upp, vilket definieras som att de i väsentligahänseenden står fria i förhållande till statlig reglering. I detperspektivet skall också enligt utbildningsministernmöjligheterna att överföra något eller några universitet ochhögskolor till stiftelseform ses.Vi delar denna uppfattning och menar att Chalmerstekniska högskola skulle vara ett sådant lämpligt objekt.Frågan om omvandling till stiftelse förbereds inomutbildningsdepartementet och har en promemoria''och högskolor'' presenterats. Samtidigtpågår diskussionerna om dessa möjligheter ute påinstitutionerna inom den högre utbildningen.På finns t.ex. planer på att föreslå regeringenatt överföra högskolan i stiftelseform som engrundlig genomgång görs av förutsättningarna för bildandeav stiftelse. En av förutsättningarna är att ett tillräckligtstort stiftelsekapital avsättes för att ge en ekonomisk grundför verksamheten. Det är således viktigt att regeringenfortsätter att driva arbetet så att de högskolor som önskaröverföras i stiftelseform ges sådana förutsättningar att dettaär praktiskt möjligt. Ett förslag vore att ta kapitalet frånlöntagarfonderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stiftelsekapital vid överföring avuniversitet och högskolor till stiftelser.
mot · GF02Ub558 · 1992-01-27 00:00:00 — Centra för miljövetenskaplig forskning i (CMF)inrättades 1987 med uppgift att initiera och stödjamångvetenskaplig forskningssamverkan inommiljöområdet. Samverkande myndigheter är Umeåuniversitet, , Arbetsmiljöinstitutetoch FOA i . I styrelsen ingår även representanter förNaturvårdsverket och Arbetsmiljöfonden.CMFs huvuduppgifter ligger nära den nunedläggningshotade vad gäller attinitiera och stödja tvär- och mångvetenskaplig forskningsom är angelägen från samhällets synpunkt. Detsammagäller för uppgiften att verka för information om forskningoch forskningsresultat.Det är olyckligt för landets miljöforskning om FRN läggsner. Inom miljöforskningsområdet är det särskilt viktigt attdet finns organ med ett övergripande synsätt, fritt frånfakultets- och sektorsgränser. En eventuell nedläggning avFRN måste lokalt på de större universiteten kompenserasmed fungerande tvärvetenskapliga organ.Den mycket grundliga utvärdering med internationellajämförelser som gjorts av CMFs hittillsvarande verksamhetvisar att mycket positiva resultat uppnåtts både vad gällerforskningskvalitet och arbetet med forskningssamverkan.Utvärderingen är utförd av en grupp medkemikalieinspektionens generaldirektör ordförande.Tanken med CMFs verksamhet har bl.a. varit att prövasamverkansformer för miljöforskare med olikainriktningar. Detta har alltså slagit mycket väl ut och dennatyp av centrumbildning bör ges möjlighet att utvecklas.För den fortsatta utvecklingen avmiljöforskningssamverkan bör ytterligare resurser och ävenkompletterande direktiv ges till CMF utifrån den gjordautvärderingen.Att utveckla metoder för miljöforskningsinformation tillforskare och andra som arbetar med miljöfrågor i landet ärbåde mycket angeläget och ett kostnadseffektivtmiljöarbete. Här kan CMF i spela en viktig roll somutvecklare och förebild för satsningar på andra håll i landet.Riksdagen bör därför uppdra åt regeringen att medutgångspunkt från den utvärdering som gjorts av CMFsverksamhet framlägga förslag till utveckling av metoder ochfinansiering av verksamheten vid CMF. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt uppbyggnad av centra förmiljövetenskaplig forskning och forskningsinformation.
mot · GF02Ub560 · 1992-01-27 00:00:00 — Satsning på en cyklotronanläggning i Neutronbehandling av vissa elakartade tumörtyper, somspottkörtelcancer, prostatacancer, grovtarmscancer liksomstora huvud- och halstumörer, har visat sigvara överlägsen konventionell behandling med elektroneroch fotoner. Behandlingsresultaten för vissa av dessa svåratumörer har starkt förbättrats.Positronemissionstomografi (PET) har på samma sättvisat sig vara en unik möjlighet att studeraämnesomsättning och kemiska förändringar i kroppensorgan. Hitintills har forskningen koncentrerats till hjärna--nervsystem, hjärta--cirkulation.En förutsättning för både neutronterapi och PET är attdet finns tillgängligt en cyklotron med tillräcklig energi förtumörbehandling och strålbiologisk forskning, samt medmöjlighet till framställning av kortlivade radionuklider föranvändning av PET. Det finns ingen cyklotron iSkandinavien som är byggd för dessa dubbla uppgifter. DePET-cyklotroner som finns och planeras i ochDanmark kan ej användas för tumörforskning ochbehandling.En grupp forskare vid Hälsouniversitetet ochRegionsjukhuset i har under en längre tiddiskuterat och utrett ett forsknings- och utvecklingsprojekt,vars förutsättning är att man förfogar över en tillräckligtkraftfull cyklotron. I finns utomordentligaförutsättningar för ett cyklotronprojekt tack vare denhögteknologiska omgivningen med samarbete meduniversitetets övriga institutioner och den integreradeutbildningen vid Hälsouniversitetet där man verkar förutbildning och forskning över de klassiska revirområdena.Den typ av cyklotronanläggning som här beskrivs skullebli unik för på flera sätt.Det blir den förstaneutronterapienheten.Det blir den första anläggningen iSkandinavien med tillräcklig energi att bedriva avanceradstrålbiologisk forskning.Det blir den enda anläggningensom kombinerar samutnyttjande av cyklotron förneutronterapi och nuklidframställning för PET.Det bliren gemensam resurs för som ävenkan användas inom fysik, kemi och tillämpad elektronik.Satsningen på cyklotronanläggningen kan ej medlandstingsfinansiering då utrustningen huvudsakligen äravsedd för forskning och utveckling. iÖstergötland kan dock förväntas garantera drift ochunderhåll i den mån intäkter av forskning ochcancerbehandling ej är tillräckliga.Regeringen har aviserat att en del av löntagarfondernasmedel skall användas till medicinsk forskning. Det härpresenterade projektet ligger helt i linje med dessa planeroch finansieringen borde därför kunna ske med dessamedel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investering i cyklotron iLinköping.
mot · GF02Ub704 · 1992-01-27 00:00:00 — Forskning m.m. om teknik för restaurering av mark- och vattenmiljöer Det finns stora arealer såväl mark som vatten somförstörts eller skadats på kemisk och/eller mekanisk väg. av denna miljöförstöring har skett för mycket längesedan och upplevs närmast som pittoreska inslag ilandskapet och betraktas som kulturminnen, exempelvisslagghögar, trots att de läcker tungmetaller i oanadomfattning.De flesta skador på mark- och vattenmiljön är avbetydligt yngre datum och täcker i vissa fall hela Sverigegenom exempelvis luftburet kemiskt avfall från olikaföroreningskällor i såväl som världen i övrigt.Vissa av skadorna är kemiska, av lokal och i vissa falltillfällig karaktär, såsom läckande tankbilar ellerimpregneringsanläggningar, medan andra är mekaniska ochupprepas gång på gång över hela landet och betecknas medförskönande ord såsom torvtäkt, grustäkt, flyttning avmassor för vägbyggen, industrier m.m.Mark- och vattenmiljön skadas och förstörs i en alltsnabbare takt och ytterst liten kunskap finns om hur vi skallrestaurera och återskapa dessa miljöer och den eventuellakunskap som är tillgänglig finns på en mängd olika platser.Ståndortskartering som utförts av Sverigeslantbruksuniversitet är ett rikstäckande system förmiljöövervakning, där i första hand skogsmark ochvegetation studeras. Som exempel kan nämnas, att deareella siffror om försurningens utbredning i landet, liksombehovet av skogsmarkskalkning/vitaliseringsgödsling sompublicerats, härrör från ståndortskarteringen. Alltfältmaterial från ståndortskarteringen bearbetas i , där ävenmerparten av analyserna är gjorda.Regeringen bör ta ett samlat och övergripande ansvarför forskningen kring och utvecklingen av olika tekniker förrestaurering av mark- och vattenmiljöer som förstörts ellerskadats på kemiskt eller mekaniskt sätt. Ansvaret för dennaforskning bör förslagsvis placeras i ett centrum som byggsupp i anslutning till ståndortskarteringen och institutionenför skoglig marklära vid iGarpenberg.SammanfattningStora arealer såväl mark som vatten har förstörts ellerskadats på kemisk och/eller mekanisk väg.Mark- ochvattenmiljöer skadas och förstörs i en allt snabbare takt.Ytterst liten kunskap finns om hur vi skall restaurera ochåterskapa dessa miljöer.Ett övergripande ansvar förforskning kring och utveckling av olika tekniker förrestaurering av mark- och vattenmiljöer måste tas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning kring och utveckling avolika tekniker för restaurering av mark- och vattenmiljöer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samlat övergripande ansvarför forskning och utveckling kring dessa frågor.
mot · GF02Ub707 · 1992-01-27 00:00:00 — Riksskogstaxeringen 1993--2002 I har vi genom riksskogstaxeringarna kunnatfölja skogarnas utveckling . Myndigheteroch organisationer inom skogssektorn har härigenomkunnat förses med nödvändiga uppgifter för strategiskplanering och kontroll av skogsresurserna på olika nivåer.Riksskogstaxeringens uppgifter används också inom denskogliga forskningen och den ger unika möjligheter att följavad som händer i våra skogar och i vår natur och miljö iövrigt.Riksskogstaxeringen arbetar med tioåriga perioder ochnuvarande period slutar . Verksamheten finansierasöver budget. Det kan finnasskäl att överväga om riksskogstaxeringen i stället skullefinansieras genom någon form av säranslag så attverksamheten inte uppfattas som konkurrerande med övrigverksamhet vid SLU.I budgetpropositionen 1991/92:100, bil. 10 begär SLUatt man under anslaget I 1 skall tillföra 10,3 miljoner kronorför att förstärka riksskogstaxeringen. är inte beredd att föreslå medel till förstärkningav riksskogstaxeringen. Han anser att eventuellaförändringar av riksskogstaxeringen och finansieringenhärav får behandlas av den kommitté som utvärderar och seröver skogspolitiken.1990 års skogspolitiska kommitté skall redovisa sinaförslag . Vi utgår ifrån attkommitténs förslag därefter skall remissbehandlas innanregeringen kan lägga någon proposition kring deskogspolitiska frågorna. Det kan därför uppstå tidsnöd föratt få klarlagt förutsättningarna för riksskogstaxeringensverksamhet och omfattning för det kommandetioårsomdrevet 1993--2002. Enligt vår uppfattning är detmycket angeläget att förutsättningarna kan klarläggas såsnart som möjligt under innevarande år. bördärför begära förslag från regeringen hurriksskogstaxeringens verksamhet för de kommande tio årenskall säkerställas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omriksskogstaxeringens framtida verksamhet och finansieringför perioden --2002.
mot · GF02Ub708 · 1992-01-27 00:00:00 — Riksskogstaxeringen utgör en nödvändig grund förutformning, uppföljning och utvärdering av den svenskaskogspolitiken. Den förser myndigheter och organisationermed uppgifter för strategisk planering och kontroll avskogshushållning på riksnivå och regional nivå. Den gerunika möjligheter att inom ramen för en intensifieradmiljöövervakning samla in uppgifter om och följa vad somhänder i våra skogar och i vår natur och miljö i övrigt.Riksskogstaxeringen arbetar med tioåriga perioder, s.k.omdrev, inventering i fält. Taxeringens omfattning ochambitionsnivå under omdrevet 1982--92 fastlades avstatsmakterna i budgetpropositionen 1981/82. Det omdrevsom skall startas sträcker sig till 2002.För /93 begär SverigesLantbruksuniversitet att man under anslaget I 1 skall tillföra10,3 milj.kr för att förstärka riksskogstaxeringen.Departementschefen är inte beredd att föreslå dennaföstärkning, han anser att eventuella förändringar avriksskogstaxeringen och finansieringen av denna fårbehandlas av den skogspolitiska kommittén.Den skogspolitiska kommittén skall redovisa sina förslagsenast . Dess förslag skall sedanremissbehandlas i vanlig ordning innan någon propositionkan förväntas läggas till . Det finns därför enuppenbar risk att förutsättningarna förriksskogstaxeringens verksamhet och omfattning förtioårsomdrevet inte kan klarläggas. Eftersom det enligtvår mening är mycket angeläget att förutsättningarnaklarläggs, bör därför hos regeringen begäraförslag hur riksskogstaxeringens verksamhet för denkommande tioårsperioden skall säkerställas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omriksskogstaxeringens framtida verksamhet och finansieringför perioden --2002.
mot · GF02Ub709 · 1992-01-27 00:00:00 — Det råder en stor osäkerhet inomskogsbruksutbildningen. Ett minskat intresse för dengymnasiala skogsbruksutbildningen har medfört att mångautbildningsplatser på skogsbruksskolorna står tomma.Många skolor har lagts ner runt om i landet och flera ärnedläggningshotade. Naturbrukslinjen som var avsedd attersätta den traditionella skogsbruksutbildningen har möttsmed skepsis framför allt från storskogsbruket som anser attden ger för litet av tekniska kunskaper och färdigheter förmaskinförarna. Utvecklingen mot nästan uteslutandeentreprenörägda maskiner i storskogsbruket har också gjortatt praktikdelen i utbildningen är svår att lösa. Attkontinuerligt hålla en modern maskinpark till förfogande iskolornas regi ställer sig mycket dyrt.Det goda syftet att genom en förbättrad grundutbildningi naturvård inom naturbrukslinjens ram ge ökad förståelseför ett skonsamt skogsbruk kan bli ett slag i luften genomatt det inte är dessa elever som kommer attsitta i skogsmaskinerna. Det är ju där -- i det dagligaavverkningsarbetet -- som naturvårdshänsynen till störstadelen skall tas. Man kan också konstatera att bland dagensmaskinförare är en verkstadsteknisk eller annan tekniskgrundutbildning betydligt vanligare än en mera naturnärautbildning.För framtiden måste en ny skogsarbetarutbildningarbetas fram. Mycket av naturbrukslinjens grunder måstegivetvis finnas med -- naturvården i skogsbruket måsteförbättras genom att förståelse och kunskap i dessa frågorökas.Samtidigt måste dock tekniska och ekonomiska ämnenfå en framträdande plats -- de flesta som skallutföra avverkning, transport och skogsvård kommer med allsäkerhet att göra det som egna entreprenörer i små företag.Det torde vara ofrånkomligt att en utbildning av den typenmåste vara regional och inte vara bunden till länsgränser.Den bör också kombineras med den nuvarande AMU-utbildningen och rikta sig även till sådana som redan äryrkesverksamma med olika former avpåbyggnadsutbildning. Då kan också kostnaderna för enmaskinutrustning med bra standard slås ut på en störreutbildningsvolym.Ett angeläget mål för utbildningen bör även vara att gebehörighet till att gå vidare till högre utbildning. Den blirdå attraktiv för en bredare grupp av elever och medverkartill att ge utbildningen anseende och status.Vi förutsätter att den skogspolitiska kommittén kommeratt uppmärksamma de skogliga utbildningsfrågorna på allanivåer. Goda kunskaper är den viktigaste förutsättnigen föratt vi skall bedriva ett skogsbruk som vilar påekologiskt riktiga grunder.Mot bakgrund av den akuta situation som präglar dennuvarande skogsarbetarutbildningen över hela landetföreslår vi att regeringen antingen själv skyndsamt utrederfrågan och återkommer till med förslag eller omdetta tidsmässigt är möjligt ger skogsutredningen särskildatilläggsdirektiv därom. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skyndsam utredning omskogsbruksutbildningens utformning.