mot · GF02A225 · 1992-01-27 00:00:00 — 1991/92:51 att''utvecklingsfondernas och Norrlandsfondensfinansieringsverksamhet begränsas och medel dras in tillstaten''. Det är vår uppfattning att dessa medel behövs föratt finansiera fortsatt utveckling av näringslivet i olikaregioner.En grundläggande förutsättning för att regionalpolitikenskall bli framgångsrik är att ta till vara de lokalainitiativen. I många kommuner pågår en kraftsamlingför att få fram goda idéer. De enskilda medborgarnasinitiativkraft, idérikedom och skaparförmåga ger möjlighettill en effektiv användning av de resurser som finns.Samhällsorganen måste stimulera sådana aktiviteter ochvara lyhörda för förslag som kommer fram. Det åliggerregeringen att verka för detta.Regeringen nämner att medel används för stöd tillkooperativ utveckling. Vi stöder detta. I flera fall finnsmycket goda erfarenheter av kooperativ verksamhet iglesbygd. Det kan vara fråga om småföretagare itraditionell mening men också om s.k. samhällskooperativ,där många på en ort samverkar i ett kooperativ för att fåorten att överleva. Det finns också i glesbygdsorterförutsättningar att behålla olika former av samhällsservice,om den övertas och drivs på avtalsbasis av lokalakooperativ. Vi tycker att denna utveckling är intressant attstödja och utvärdera.Våra förslag -- anslagsfrågor m.m.Regeringen påstår att man kraftigt ökar deregionalpolitiska insatserna. Ändå ökar anslaget bara med100 milj.kr. från till 2,6. Detta är isjälva verket en real minskning av anslaget. Vad värre är,anslaget för lokaliseringsbidrag minskar från 550 milj.kr. Och detta trots att det är just dessa bidrag somvisat sig vara så effektiva när det gällt att skapaarbetstillfällen i glesbygd. I stället sker en ökad satsning pårätten att få nedsatta sociala avgifter, som inte kan förutsesha några positiva sysselsättningseffekter.Vi föreslår att en ökning sker av deregionalpolitiska satsningarna med 200 milj.kr.Anslaget för lokaliseringsbidrag tilldelas ytterligare 200milj.kr. Anslaget för nedsatta sociala avgifter tilldelas 340milj.kr., dvs. en minskning från regeringens förslag med 190milj.kr., men en ökning från innevarande budgetår med 90milj.kr.Vidare bör en ökning ske av anslaget för regionalutveckling med 170 milj.kr. Anslaget för särskildainfrastruktursatsningar i de tre nordligaste länen bör ökamed 20 milj.kr.Den borgerliga regeringens politikDen borgerliga regeringen har tappat greppet över densamordning som krävs inom regeringen för att inte deregionalpolitiska målen skall undergrävas. Man har inte ensklart för sig vilka effekter som olika förslag får på nationellnivå och då vet man naturligtvis ännu mindre vad somhänder i olika regioner. Regeringens byggpolitik,indragningarna från kommunerna och privatiseringen avstatliga företag är lysande exempel på detta.De förslag man har inom utbildningspolitiken ochbeträffande privatiseringar av statlig verksamhet kommeratt få mycket negativa följer för människorna i glesbygd.Bristen på förslag inom infrastruktursektorn spär på dessaeffekter.Regeringen vill dessutom realt minska resurserna tillregionalpolitiken och styra över en stor del av befintligaresurser till ett nytt användningsområde. Man vill utvidgaområdet för nedsättning av sociala avgifter, bådegeografiskt och näringsmässigt. Vi är kritiska till dennautvidgning av flera orsaker.Det har inte visats attnedsättningen av socialavgifterna gett ny sysselsättning iNorrbotten möjligheten funnits där. Denutvärdering som gjordes av dåvarande statens industriverkvisade i stället att inland, som då inteomfattades av nedsättningen av sociala avgifter, klarade sigväl så bra som Norrbotten.Den geografiska ochnäringsmässiga avgränsning som gjordes i denregionalpolitiska propositionen 1990 avsågs gälla under entioårsperiod. Det bör finnas en stabilitet i de regler somgäller i de här avseendena, vilket arbetsmarknadsministernsjälv påpekar i sin avvägning vad gäller förändringar istödområden.Den näringsmässiga utvidgningen gällerfrämst jordbruk och tjänstenäringar vars lokaliseringegentligen inte går att påverka. Det regionalpolitiska stödetblir därför inte ett medel för att påverka lokaliseringen avnäringslivet utan ett allmänt driftbidrag till verksamhetersom bedrivs i ett visst geografiskt område. I stället för attförsöka utveckla regionens näringsliv, tillföra ny kompetensoch modernt näringsliv får regionalpolitiken karaktären avett allmänt bidrag till vissa företagare i glesbygd. Vi tror attglesbygden behöver en annan form av stöd.Dengeografiska utvidgningen blir så mycket mer obegriplig somden faktiskt endast omfattar tjänstenäringar och jordbruko.dyl. I dessa områden kommer alltså inteindustrilokaliseringar att prioriteras. Där är det endastnäringar vars lokaliseringar inte går att påverka som fårpermanenta kostnadsbidrag till sin verksamhet.Justdenna form av driftbidrag kan ifrågasättas av EG. Vi troratt också i EG kommer att kunna bedriva denregionalpolitik vi har , med hänvisning till den glesabefolkningen och de långa avstånden. EGs regler tillåter isådana fall lokaliseringsstöd av olika slag för att bygga uppen verksamhet. Däremot har man en annan syn på renadriftbidrag, särskilt om de kan betraktas som permanenta.Det är därför felaktigt av den borgerliga regeringen att ökastödet just till den verksamhet som EG har störst anledningatt ifrågasätta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ettekonomiskt-politiskt program för arbete och utbildning somi en första etapp minskar arbetslösheten till (jämför yrkande i partimotion om den ekonomiskapolitiken),2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida inriktningen avpolitiken för arbetslivets förnyelse,3. att beslutar godkänna förslaget till lag omändring i lagen (1981:691) om socialavgifter enligt bilaga 1,4. att hos regeringen begär att en särskildutredningsman får i uppdrag att utvärderaförsöksverksamheten med kompetensutveckling i industrini enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett nationellt rådför det goda arbetet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att staten som arbetsgivare skallgenomföra särskilda referensprojekt rörande arbetslivetsförnyelse,7. att hos regeringen begär att cheferna försocialstyrelsen, ,, arbetarskyddsstyrelsen ocharbetslivsfonden får i uppdrag att ta fram modeller förregionala samarbetsformer i enlighet med vad som anförts imotionen,8. att hos regeringen begär att ett förslag omlag om obligatorisk företagshälsovård utarbetas med deninriktning som anges i motionen,9. att beslutar om s.k. personalekonomiskredovisning genom att godkänna ändringar ibokföringslagen (1976:125), aktiebolagslagen (1975:1385),lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag,bankrörelselagen (1987:617), lagen (1987:667) omekonomiska föreningar, försäkringsrörelselagen (1982:713)och i kommunallagen (1991:900) enligt bilaga 2,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i förordningen medföreskrifter om statliga myndigheters bokföring,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen mot mer flexiblaarbetstider,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskade löneskillnader mellanmän och kvinnor,13. att hos regeringen begär attarbetslivsfonden får i uppdrag att satsa på särskildakvinnoprojekt i enlighet med vad som anförts i motionen,14. att beslutar godkänna förslaget om ändringi lagen (1982:80) om anställningsskydd enligt bilaga 3,15. att beslutar godkänna förslaget om ändringi lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn m.m.i enlighet med bilaga 4,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett aktivtjämställdhetsarbete,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av den framtidaarbetsrätten,18. att beslutar godkänna en lag om försäkringmot vissa semesterlönekostnader enligt bilaga 5,19. att beslutar godkänna en lag om inflytandevid företagsförvärv enligt bilaga 6,20. att beslutar avslå den ibudgetpropositionen föreslagna avvecklingen av de s.k.MBL-medlen,21. att beslutar avslå den ändring som ibudgetpropositionen föreslås i lagen om sociala avgifter,22. att beslutar godkänna den minskning avMBL-medlen med 50 milj.kr. som föreslagits i motionen,23. att beslutar avslå de nyafinansieringsformer som i budgetpropositionen föreslås förarbetarskyddsverket och ,24. att beslutar godkänna attarbetarskyddsverket och arbetsmiljöinstitutetdelfinansieras av den minskning som enligt motionen skerav de s.k. MBL-medlen,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av den aktivaarbetsmarknadspolitiken,26. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärderför /93 anvisar ett reservationsanslag på 350milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit,27. att beslutar att till Räntebidrag för ny- ochombyggnader för /93 tillarbetsmarknadsstyrelsen anvisa ett reservationsanslag på390 milj.kr.,28. att beslutar att till Sommaraktiviteter förungdomar för /93 tillarbetsmarknadsdepartementet anvisa ettreservationsanslag på 75 milj.kr.,29. att beslutar att till Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader för /93 anvisa 42milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att AMU-gruppen skallbolagiseras per ,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall bolagiseras perden ,32. att hos regeringen begär förslag till nyttfinansieringssystem för i enlighet med vad somanförts i motionen,33. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen avregionalpolitiken,34. att avslår förslaget i budgetpropositionenom att ändra i lagen om nedsättning av socialavgifter,35. att till Lokaliseringsbidrag m.m. /93 anvisar 200 milj.kr. utöver vadregeringen har föreslagit,36. att till Regionala utvecklingsinsatseranvisar 170 milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit,37. att till Ersättning för nedsättning försocialavgifter anvisar 190 milj.kr. mindre än vad regeringenföreslagit,38. att till Särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder m.m. anvisar 20 milj.kr. utöver vadregeringen har föreslagit.