ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02K9 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:70 Privat lokalradio I regeringens proposition föreslås att 60 tillstånd förprivata reklamfinansierade radiostationer skall lämnas i denförsta omgången.Bland de orter som finns förtecknade i regeringensförslag finns ingen ort i . Inom län finns inteheller någon ort med i förteckningen. Detta är, enligt vårmening, en felaktig prioritering. Varför skulle inte Dalarnaoch Kalmarområdet redan från början kunna få en ökadmångfald i etern? Exempelvis skulle redan nu ,och kunna få tillstånd.Intressenter i , och ligger långtframme för att vara beredda att startareklamfinansierade radiosändningar.Telestyrelsens frekvensförvaltning har meddelat att detinte föreligger tekniska hinder för att ge även dessa ortertillstånd att redan från starten få frekvenstilldelning.Svensk Rundradio AB meddelar att inte heller de kan senågra hinder för start för dessa orter i den första omgången.Eftersom de orter som omnämnes i motionen redan nuhar ett intresse för att vara med från början, borde det varafullt möjligt att pröva frågan om tillstånd för dem.Föredragande statsråd anför i regeringens förslag: ''Det nusagda bör inte utesluta att tillstånd redan i den förstaomgången kan meddelas också på andra orter där det gällersärskilda geografiska eller befolkningsmässigaförutsättningar, t.ex. på eller i inland. ''Vi motionärer tolkar detta citat som ett tecken på attandra orter än de som regeringen nu föreslår skall kunna fåsändningstillstånd i den första omgången och anser att deti och i län finns särskilda geografiska ochbefolkningsmässiga förutsättningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i listan med orter som i enförsta omgång skall få sändningstillstånd för privatlokalradio även uppta , och .
mot · GG02L8 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:71 Utländska förvärv av fast egendom Röda stugor tåga vi förbi...Vi har tagit del av regeringens argumentation förförslaget att skall behålla en viss förvärvskontroll ifråga om fastigheter som är avsedda förfritidsändamål. De skäl som åberopats har inteövertygat oss. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår den del av proposition 1992/93:71som går ut på att begränsa möjligheten för medborgare iland inom EES att förvärva fastigheter i avsedda förfritidsändamål.
mot · GG02N10 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:56 Ny konkurrenslagstiftning SA/VA-system inom livsmedelshandelnInom svensk dagligvaruhandel (livsmedel) har undermånga år, främst ICA, utnyttjat sina leverantörer(tillverkare) för en samordnad marknadsföring avprodukterna i ICA-sortimentet. Detta gäller såväl vidintroduktionen av nya produkter som kampanjaktivering avredan etablerade. Leverantörerna har mer eller mindre fåttköpa in sig hos ICA i s.k. SA/VA-aktiviteter. Det innebäratt leverantörernas kampanjprodukt och ev. budskappresenteras i de olika ICA-tidningarna som distribuerasvarje vecka till en stor del av landets hushåll. Innehåll,layout, budskap och priserbjudande styrs helt av ICA.Dessutom ingår varierande butiksnära åtgärder ofta medICA-producerat skyltmaterial. Till detta kommer attleverantörernas produkt ingår i den ICA-produceradeveckoannonseringen i dagspress ev. även i TV.Omfattningen av leverantörernas deltagande i dessaSA/VA-aktiviteter görs upp med att ICA lägger utsina inköp hos leverantören. Leverantören erbjuds alltså attdelta i SA/VA-aktiviteten för en kostnad av 150 000--mot att ICA gör ett inköp på xxtusenkartonger (kronor). Om leverantören anser kostnaden förSA/VA-deltagandet och ev. rabattöverenskommelse förhöga kan erbjudandet gå vidare till en konkurrent.Leverantörerna och deras branschorganisationer har imånga år sökt lösningen ur detta konkurrensdilemma --utan resultat. Det finns alltid någon tillverkare ellerleverantör som utnyttjar en konkurrenssituation isamarbetet med ICA.Resultatet av SA/VA-systemet har inneburit att främstlivsmedelstillverkarna tvingats disponera större delen av sinmarknadsföringsbudget på dessa ICA-styrda aktiviteter.Uppskattningsvis avsätter företagen minst 60--av sinmarknadsföringsbudget till dessa SA/VA-aktiviteter. Ettförhållande som för många företag omöjliggör en egenmärkesvaruprofilering i marknaden.Att det beskrivna SA/VA-systemet inom svenskdetaljhandel negativt påverkar konkurrenssituationen ochmöjligheterna för de mindre företagens marknadsföringförefaller uppenbart. /VA-systemet kan brytasupp eller ej genom den föreslagna konkurrenslagstiftningenförefaller oklart. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar utforma konkurrenslagstiftningenpå sådant sätt att möjligheterna att tillämpa det s.k. SA/VA-systemet inom detaljhandeln elimineras eller begränsas.
mot · GG02N13 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:89 Ändrad lagstiftning för banker och andra kreditinstitut med anledning av EES- avtalet, m.m. I propositionen föreslås att regeringens ochkommunernas möjligheter till att utse styrelseledamöter ibanker tas bort. Man vill inte heller att regeringen skallbehöva godkänna valet av styrelsordförande i bankerna ifortsättningen.Regeringen påpekar helt riktigt att de offentligastyrelseledamöterna inte har betytt att medborgarna haftnågon insyn eller inflytande i bankerna. I den vanvettigautlåningskarusell som de flesta banker bedrev utmärkte sig inte de offentliga styrelseledamöternagenom att hålla en högre profil och försöka få stopp på dethela.Det som hänt har dock säkert starkt påverkat deoffentliga styrelseledamöternas aktivitet i bankstyrelserna.Vi kan därför vänta oss att de offentligastyrelseledamöterna kommer att leva upp tilllagens anda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om offentliga styrelseledamöter ibanker.
mot · GG02N14 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:89 Ändrad lagstiftning för banker och andra kreditinstitut med anledning av EES- avtalet, m.m. I propositionen föreslår regeringen ändrad lagstiftningför banker och andra kreditinstitut med anledning av . Utan att det har något samband med EES-avtaletföreslås i propositionen också att möjligheten förregeringen och kommuner att utse styrelseledamöter ibankaktiebolag skall tas bort. Vidare föreslås ettavskaffande av bestämmelsen att regeringen skall godkännavalet av styrelseordförande i bankaktiebolag.Enligt vår uppfattning finns det skäl att se över formernaför det allmännas insyn i banker och försäkringsbolag. Ensådan genomgång bör ske samlat och med beaktande av deändrade förutsättningarna som skapas genom det nyasystemet med bankgarantier, som inom kortkommer att få förslag om.Enligt vår uppfattning är det olämpligt att nu ur sittsammanhang bryta loss ett par speciella paragrafer. Vi villpåpeka att bestämmelserna om offentliga styrelseledamöteräven finns i lagen om allemanssparande. Iförsäkringsrörelselagen finns bestämmelser om att minst enav styrelseledamöterna i försäkringsaktiebolag skall ta tillvara försäkringstagarnas intressen och att en sådan ledamotkan utses av regeringen.Propositionen bör därför avslås i denna del, ochregeringen bör återkomma med ett samlat förslag omsamhällets insyn i banker, försäkringsbolag och andrakreditinstitut. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1992/93:89 vad gäller6.1 Offentliga styrelseledamöter i bank m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samlat förslag om samhälletsinsyn i banker, försäkringsbolag och andra kreditinstitut.
mot · GG02N15 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:89 Ändrad lagstiftning för banker och andra kreditinstitut med anledning av EES- avtalet, m.m. Undantag för vissa kreditinstitutI EGs ministerråds direktiv (prop sid 248) om rätten attstarta och driva verksamhet i kreditinstitut listas vissainstitutioner i , som ska undantas från lagenoch således inte behöva auktorisation för kreditinstitut,krav på visst minsta startkapital (minst 5 miljoner ecu),lämplighetsprövning etc.I verkar vissa organisationer som lånar in pengari liten men växande skala, allteftersom intresset för ett nyttsätt att se på kapitalets förvaltning ökar. Jag tänker t ex påJAK och Fria kulturfonden. Vidare finns sedan längekooperativa banker, med andra regler än aktiebolagen.Utskottet ombedes undersöka om undantag är relevantaockså för och i så fall utarbeta erforderlig lagtextoch komplettera propositionen med dessa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt kompletterar lagen och anger undantag förvissa kreditinstitut i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GG02N17 · 1992-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:82 Kapital för nya företag, m.m. I propositionen föreslås att Stiftelsen Industrifondenskapas med uppgift att stödja och stimulera nybildadeföretag. Det ska bl a ske genom att förmånliga lån ges tillnya företag.Stiftelsens beslut ska enligt förslaget fattas centralt, meni propositionen betonas vikten av en regionalisering avverksamheten. Hur detta ska ske praktiskt överlåts tillstiftelsen att avgöra. Vi har samma principiella uppfattning.Eftersom det handlar om att stödja nya företag, dvs småföretag, är den lokala anknytningen inte bara önskvärd,utan nödvändig. Det finns flera skäl som talar för att redanfrån start etablera en filial i anledning av nedläggningen av F 13, vilketriksdagen tog beslut om , har frågan om ett lokaltriskkapitalbolag väckts i . Problemet i och på andra orter ärinte att det saknas idéer, utan ekonomiska möjligheter attförverkliga idéerna. Många av F 13:s anställda ser egenföretagande som ett alternativ tillanställningen inom flygförsvaret. Här finns inte bara pilotereller militärer, utan också ingenjörer inom många olikaområden, sjukvårdspersonal, reparatörer,långtradarchaufförer, fotografer mm. Många har kunskapersom i högsta grad är användbara utanför flygvapnet.Staten har som arbetsgivare för de anställda på F 13 ettbetydande ansvar för utvecklingen. Genom att möjliggöraskapandet av nya, utvecklingsbara företag skulle staten visaatt man tar detta ansvar på stort allvar.Situationen är utomordentligt allvarlig i ochi . Arbetslösheten var 5,3procent, och den ökare snabbare här än i övriga landet. INorrköping går över 5000 människor utan arbete.Norrköping har en lång tradition som storindustristad.Under har en rad statliga verktillkommit. Mot den bakgrunden har kommunen i syfte attminska sårbarheten i samarbete med näringslivet försöktutveckla småföretagsamheten. tillbaka finnsett lokalt företag -- AB -- vars affärsidé äratt förvandla uppfinningar till företagssamhet. Dessaresurser och erfaranheter gör, enligt vår uppfattning,kommunen och det lokala näringslivet lämpliga attpraktiskt handlägga en filial av Stiftelsen Industrifonden.Några extra kostnader för administration krävs alltså inte.En filial i , med förslagsvis 100 miljonerkronor till sitt förfogande, skulle utan tvekan kunna spelaen viktig roll för näringslivet i med omnejd.Dessutom kan en sådan lokal verksamhet bidra mederfaranheter till andra orter i landet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en regionalisering avStiftelsen ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en lokalisering av ett filialkontortill .
mot · GG02N19 · 1992-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:82 Kapital för nya företag, m.m. I propositionen föreslås bl.a., att besluten i de enskildafinansieringsärendena avseende nyföretagarlån normaltskall förläggas till central instans eller till nyskapadeindustrifondsfilialer ute i landet. Det förslaget bör enligtvårt förmenande avvisas.I stället bör tillskapas ett system med dragningsrätter förutvecklingsfonderna. De som det rörsig om bör alltså finnas i en central fond, varifrånutvecklingsfonderna kan rekvirera pengar för vidarebefordran till småföretagen. Utvecklingsfonderna bör alltsåvara den instans som beslutar om sådana lån.Utvecklingsfonderna har redan en utbyggd och välfungerande kreditorganisation, som täcker hela landet.Dessa fonder disponerar dessutom cirka 300 kvalificeradekonsulter för rådgivnings- och utbildningsinsatser i demindre företagen. Att parallellt med denna organisationbygga upp en ny organisation för kreditgivning verkar miltuttryckt orationellt.Vi avvisar också den ensidiga inriktningen mot att de nyalånemöjligheterna endast skall avse nyetablerade företag.Vi menar, att erfarenheterna visar att den störstaeffekten för tillväxt och sysselsättning kommer avsatsningar i företag som redan är igång.I vårt eget län, , har utvecklingsfonden underen mycket lång följd av år kunnat biträda länets små ochmedelstora företag med riskkapial i nära samverkan medbankerna. Detta har gällt inte bara nyetablerade företagutan också i betydande omfattning de redan etableradeföretagen (cirka två tredjedelar av lånen).Utvecklingsfondens lån på en hög risknivå har haft hävstångseffekt, d.v.s. möjliggjort också för andrafinansiärer att gå in och ge lån, fast på en lägre och för demacceptabel risknivå. De har också, enligt gjordaberäkningar, lett till en betydande sysselsättningsökning ilänet.Det finns alltså anledning att slå vakt om och helst byggaut utvecklingsfondernas möjligheter på detta område. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsfondernas roll och denya lånemöjligheternas inriktning.
mot · GG02N23 · 1992-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. l992/93:82 Kapital för nya företag, m m. I regeringens proposition l992/93:82 Kapital för nyaföretag m m behandlas frågor som rör Industrifonden,Småföretagsfonden, Företagskapital ochUtvecklingsfonderna. Propositionens förslag begränsas tillförändrad inriktning och organisation inom ramen förbefintliga avtal och resurser. Förslagen omfattar m a o dendel av statlig näringspolitik som syftar till att ge nya ochmindre företag kompletterande stöd utöver vad kredit- ochriskkapitalmarknaden i övrigt förmår erbjuda.Förslaget innebär i korthet att nuvarande Industrifondenmed ett kapital på l ochSmåföretagsfonden/Företagskapital med lika mycket medelslås samman till en gemensam statlig stiftelse, Industri- ochNyföretagarfonden. Totalt kommer denna fond att förvalta2,4 miljarder kronor.Utvecklingsfonden i har en mycket starkposition i länet. av tillverknings- ochserviceföretagen har en kundrelation medutvecklingsfonden. Av dessa har någon gångerhållit finansiering av utvecklingsfonden. Påfinansieringssidan sker förhandlingar i nära samarbetemellan företag, bank och utvecklingsfond. Att i en praktiskbeslutssituation behöva avvakta besked via en centraliseradbeslutsprocess i är ett för företagarnaavskräckande perspektiv som dessutom ter sig fögarationellt. Det är bra och eftersträvansvärt med enmångfald aktörer. Aktörer med offentlig uppbackning bördock uppträda samlat via en regional kanal. För gotländskaföretag och nyföretagare är närheten till finansiellabeslutsfattare av utomordentligt värde. Utvecklingsfondensengagemang i rådgivning, utbildning ochfinansieringsfrågor för våra nyföretagare torde ha bidragittill att vårt län ligger i botten när det gällerkonkursfrekvensen i landet.Mot bakgrund härav vill jag att den centraliseradebeslutsprocessen enligt propositionen ersätts av endragningsrätt för utvecklingsfonderna mot Industri- ochNyföretagarfonden med åtföljande regionala beslut vidutvecklingsfonderna.Nyföretagandet har ett viktigt egenvärde i enmarknadsekonomi som motiverar vissa samhälleligastödaktiviteter. Detta gäller dock i än högre grad i gångvarande småföretag med tillväxtpotential som befinner sig iutvecklingsfaser. Varje investerad krona kan där förväntasge en större tillväxteffekt än i nystartade företag. Detförefaller särskilt med erfarenhet av dagens problem i vårtordinarie banksystem som ologiskt att ej göra Industri- ochNyföretagarfondens resurser tillgängliga även för befintligasmåföretag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medlen på 2,4 miljarderkronor som ställts till Industri- och nyföretagarfondensförfogande riktas till såväl nya som befintliga mindreföretag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsfondernas utökaderoll vad gäller förmedlingen av Industri- ochnyföretagarfondens finansieringsverksamhet.
mot · GG02N24 · 1992-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:82 Kapital för nya företag m.m. Många som funderar på och planerar att starta ett egetföretag stöter på betydande problem pågrund av bankernas restriktioner när det gäller att beviljanya krediter. Nya finansieringsformer för nya företag ärdärför mycket välkomna.Det är angeläget att det finns finansieringsmöjligheteratt tillgå i samband med de förändringar den offentligasektorn står inför. Många verksamheter som tidigare drivitsi regi övergår nu till privat verksamhet. Ipropositionen konstateras att nyföretagarlån kan bidra tilldenna omvandling på ett positivt sätt.Majoriteten av de anställda inom den offentliga sektornär kvinnor. Många kvinnor kan komma att bli egnaföretagare i samband med omvandlingen av den offentligaverksamheten. De är med andra ord en stor potentiellmålgrupp för nyföretagarlån.Bland befintliga företag är kvinnliga företagare främstföreträdda inom handels- och tjänstesektorn.Undersökningar som gjorts i , inom EG, ochäven i andra världsdelar visar tydligt att kvinnor har enföretagskultur som skiljer sig från männens. Det är viktigtatt alla som sysslar med rådgivning och finansiering tillföretagare och potientiella företagare har kunskap omskillnaderna i manlig och kvinnlig företagskultur.Många kvinnliga företagare upplever brist på kapital isina företag. Kvinnor har också svårare än män att få lån ibank. Detta visas bland annat i en nyligen publicerad studieav om kvinnligt företagande. Kvinnor är oftaförsiktigare än män när det gäller att ta lån och startar imindre skala. Deras behov av kapitalinsatser är ofta lägreän för män som startar ett företag.Nutek har i studien om kvinnligt företagande blandannat studerat hur finansiellt stöd som ges till företagfördelats mellan företag ledda av män respektive kvinnor.Av detta framgår att av de företag som tog del avlokaliseringsstöd, glesbygdsstöd eller sysselsättningsstöd1990/91 var ledda av kvinnor. Genomsnittsbeloppet förstöden var lägre för kvinnor än för män.Av dem som tog del av starta-eget-bidrag var entredjedel kvinnor.Med anledning av vad som ovan anförts är det angelägetatt nyföretagarlån inte oavsiktligt diskriminerar potentiellakvinnliga företagare. Lånen bör därför utformas så att depassar kvinnliga företagares behov. Den föreslagnaminimigränsen för lån om bör därför sänkasoch anpassas även till kvinnliga företagares lånebehov.För att säkerställa att lånen kommer kvinnor till del, ochmot bakgrund av hur finansiella stöd och bidrag tidigarefördelats mellan män och kvinnor, bör en kvotering görasav de lånemedel som ställs till förfogande. Detta är särskiltviktigt då nyföretagarlånen kan komma att utnyttjas föromvandlingen av den offentliga sektorn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minimigränser förnyföretagarlån och kvotering av nyföretagarlån.
mot · GG02N27 · 1992-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:82 Kapital för nya företag, m.m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisation och uppgifter förIndustri- och nyföretagarfonden samt för de befintligautvecklingsfonderna.
mot · GG02N36 · 1992-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:98 Ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, m.m. Regeringens proposition grundas påutredningsbetänkandet (SOU 1991:95) Översyn avlagstiftningen på kärnenergiområdet. Utredningen harhuvudsakligen behandlat lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet.Kärntekniklagen är en säkerhetslag, och utredningenhar sökt framhäva och renodla dess inriktning påsäkerhetsfrågor. Som en följd härav har utredningenföreslagit slopande av 6 § kärntekniklagen, vari stadgas:''Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräknakostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådanaförberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra enkärnkraftsreaktor.'' Utredningen konstaterar att nämndabestämmelse inte är motiverad av säkerhetsskäl och därförinte hör hemma i kärntekniklagen. Motivet tillbestämmelsen har i stället varit att klargöra att riksdagensbeslut om avveckling av kärnkraften ligger fast, något somdock redan är tillgodosett genom bestämmelsen i 5 § atttillstånd till nya kärnkraftsreaktorer inte får lämnas. ''Tankeförbudet'' i 6 § kärntekniklagen har varit föremålför stark kritik även från principiella utgångspunkter.Företag som skulle vilja visa hur en ny kraftproduktion,baserad på kärnteknik, skulle kunna tillföras det svenskakraftsystemet får inte göra detta utan att den ansvarigehotas med fängelse. Det har ifrågasatts om detöverhuvudtaget är möjligt att -- utan lagbrott -- presenteragenomarbetade och kostnadsberäknade alternativ tillprövning i den energipolitiska debatten.Förslag om slopande av 6 § kärntekniklagen har tidigareavvisats av , och utredningens förslag på dennapunkt följs heller inte upp av regeringen. Däremot harregeringen valt att i praktiken skärpa bestämmelsen genomatt omotiverat föreslå en fördubbling av strafftiden för brottmot ''tankeförbudet''. Detta framstår som utmanande medhänsyn till de starka principiella invändningar somframförts mot bestämmelsen.Syftet med förbudet i 6 § kärntekniklagen är inte attfrämja säkerheten, utan att markera att en energipolitiskintention ligger fast. Att jämställa ifrågasättande av enpolitisk intention med t.ex. illegal införsel av radioaktivaämnen i landet och straffa detta med en straffsatsmotsvarande den som gäller för vållande till annans död tersig fullständigt orimligt. Vid ett fortsatt bibehållande avbestämmelsen bör i stället straffsatsen slopas helt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att med ändring av 25 § lagen(1984:3) om kärnteknisk verksamhet slopa straffansvaretför brott mot 6 § samma lag.