mot · GF02Ub454 · 1992-01-27 00:00:00 — Ökade insatser för forskning inom turism och rekreation Turismen är både internationellt och inom landet en avde största och allra snabbast växande näringarna. Dessbetydelse för utmärks bl.a. av att ca 235 000 människor har sin huvudsakliga sysselsättning inomturismen, vilket är av samtliga sysselsatta och att denomsätter mer än , vilket motsvarar enandel av bruttonationalprodukten på 3--4%.Sverige är en av världens största importörer avturisttjänster men också en stor exportör. Räknat perinvånare ligger före sådana välkända turistländersom , och i fråga om intjänadresevaluta. Totalt sett är exporten av resetjänster istorleksordningen fyra gånger större än värdet avmalmexporten. Exporten av turisttjänster är värdemässigtstörre än exporten av pappersmassa och närmar sigexporten av bilar. Det är således hög tid att betraktaturismen som en basnäring med avgörande betydelse förekonomi och sysselsättning. Inte minst viktigt är det underperioder då turismnäringen möter svårigheter ochmotgångar, så som , att kunna möta dessamed stöd och hjälp i forskningsbaserade kunskaper.Det finns emellertid anledning att också understryka densärskilda roll som turism och resande fyller somvälfärdskomponent i fritidssamhället. Upplevelser av natur,kultur och mötet med andra människor och miljöer ärnyckelbegrepp som växer i betydelse när den materiellavälfärden tenderar att bli jämförelsevis väl tillgodosedd.Det finns också orsak att ge akt på hur denna välfärdfördelas, hur hinder av olika slag ligger i vägen för mångamänniskor att nyttja de möjligheter som ges.Ett allvarligt problem som gäller turismen både som enekonomiskt viktig och mänskligt betydelsefull företeelseoch som fortsättningsvis utgör ett uppenbart hot mot engynnsam utveckling, är att det saknas en sådan systematiskkunskapsuppbyggnad och kunskapstillförsel somtraditionsenligt och helt självklart ligger till grund förutvecklingen inom etablerade näringar ochsamhällssektorer.Den nästan absoluta brist på forskningsbaserad kunskapsom präglar området har givetvis sin rot i att det fortfarandebrister i acceptansen av turismen på olika håll, inte minstinom forskarsamhället självt. Detta stillestånd iutvecklingen kan endast brytas om sådana resurser tillförsforskningen att både nya och erfarna forskare attraheras avmöjligheterna och att forskarmiljöer därigenom kan byggasupp i anslutning till högskolor och universitet. Inte minstsyns denna forskning höra hemma vid de tre högskolor somhar turismutbildningar och som alla tagit initiativ till attbilda särskilda forskningsinstitut. Behoven är mycket långtifrån täckta genom den professur i nationalekonomi somsedan den 1 juli 1990 finns vid i , vilketvi enbart ser som en första inledning till en upptrappning avinsatserna. Med hänsyn till den mångvetenskapligakaraktär som en turismforskning med nödvändighet måsteha, är det också viktigt att flera vetenskapliga discipliner fårmöjlighet att bidra.Vi föreslår därför att ytterligare en professur inrättas iturism, men med inriktning på producent- ochkonsumentförhållandet som komplement till ettnationalekonomiskt perspektiv.En professur skulle bidra till såväl branschens somenskilda företags utveckling till en bättre lönsamhet.Både i ett nordiskt och i ett EG-perspektiv ärkunskapsutveckling och kunskapsuppbyggnad för sektornberoende av en forskning i turism med en professor iledningen för en eller flera forskargrupper.En professur är också ett erkännande såväl avbranschens betydelse som av sysselsättningsskapandefaktor i svenskt näringsliv som turismens betydelse förmänniskans fritid och livskvalitet.För att en av landets mest expansiva näringar och förframtiden viktigaste samhällssektorer skall kunna försörjasmed nödvändiga kunskaper, härledda från forskning, i enomfattning som åtminstone nödtorftigt motsvararbetydelsen, måste således betydande resurser destineras tilldetta forskningsfält. Inledningsvis bör det under entreårsperiod minst handla om anslag i storleksordningen tiomiljoner kronor att fördela.Det är enligt vår uppfattning lämpligt att berördaforskningsråd ges i uppgift att utarbeta generellaforskningsprogram som utgångspunkt för fördelningen avprojektanslag och för ett mer långsiktigt engagemang. Somalternativ till detta framstår inrättandet av en beredningmed tidsbegränsat ansvar som en tillfredsställande lösning.Vi anser också att vissa forskningsresurser som kanfrigöras vid den översyn som pågår avlantbruksuniversitetets forskningsverksamhet bör kunnaomdisponeras till turismforskning.Så länge som turism och rekreation inte är tillförsäkradden forskningsbas som vi anser nödvändig och självklar kandet inte uppfattas som annat än en felallokering av desamlade resurserna för forskning, som måste rättastill. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ny professur förturism,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser för forskninginom turism och rekreation.