mot · GF02Fi65 · 1992-05-11 00:00:00 — Därför ärdet rationellt med olika energiskatter för internationelltkonkurrensutsatt industri, respektive förhemmamarknadsinriktad verksamhet.Dagens regler för nedsättning av energiskattDagens nedsättningssystem regleras i lagen (1974:992)om nedsättning av allmän energiskatt och koldioxidskatt.Lagens andra paragraf, första stycket (ändrat 1990:584)utgörs av en regel om skattetak för energiskatten på av industrins försäljningsvärde: ''Skatt enligt lagen(1957:262) om allmän energiskatt på elektrisk kraft ochbränsle som förbrukas vid industriell tillverkning och skattenligt lagen (1990:582) om koldioxidskatt på sådant bränslesom avses i 1 § första stycket nämnda lag som förbrukas vidindustriell tillverkning, tas ut med sådant belopp att densammanlagda skatten inte överstiger av detillverkade produkternas försäljningsvärde fritt fabrik. ''Andra paragrafens andra stycke är en undantagsregelenligt vilken regeringen kan medge ytterligare nedsättningefter individuell ansökan och individuell prövning:''Föreligger särskilda skäl kan regeringen för visstföretag medge nedsättning utöver vad som anges i förstastycket. ''Denna undantagsregel har kommit att bli normal praxis.Den tillämpas nu regelmässigt så att företag beviljasnedsättning av energiskatt till en nivå motsvarande av saluvärdet.Enligt regeringsbeslut får dock endast en del (perkubikmeter) av oljeskatten beaktas. Dessa individuellaregeringsbeslut för enskilda industriföretag anses nukollidera med våra handelspolitiska åtaganden gentemotEG och GATT.I samma lags första paragraf finns en särskildundantagsregel för växthusnäringen. Den innebär att skattpå elektrisk kraft och bränsle, som användes förväxthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling, utgårefter av de normala skattesatserna för allmän energiskattoch koldioxidskatt.I lagen om allmän energiskatt respektive lagen omkoldioxidskatt finns ytterligare undantag. Bland annatundantas från beskattning sådana energiråvaror somanvänds för annat ändamål än energialstring samtkolbränslen som förbrukas i metallurgiska processer.Regeringens förslagRegeringen föreslår att den allmänna energiskatten tasbort för växthusnäring och tillverkningsindustri samt attkoldioxidskatten för dessa kategorier sänks till per kgutsläppt koldioxid. Detta innebär att elskatten för industrinbortfaller helt och att skatterna för industrins bränslen blirmycket låga. För tung eldningsolja i miljöklass 3 sänksskatten från per kubikmeter till perkubikmeter. Skatteskillnaderna för olika miljöklasserförsvinner och skattedifferenserna mellan olika bränslenminskas dramatiskt. Skatteskillnaden mellan tungeldningsolja och naturgas blir mindre än ett öre per kWh,vilket innebär att de ekonomiska incitamenten för industrinatt använda rena bränslen försvinner.Genom dessa obetydliga skatteskillnader kommerindustrins efterfrågan på biobränslen, naturgas och gasol attreduceras mycket kraftigt. Förutom de allvarligamiljökonsekvenserna, rycker detta undan den ekonomiskagrunden för naturgasen. Därigenom avbryts den pågåendekonsolideringen av naturgasen i södra och västra ,och ett definitivt stopp sätts för alla planer på introduktioni andra delar av landet.Skattelättnaden för industrin finansieras medmotsvarande skattehöjning för energianvändning inomövriga sektorer. För övriga, dvs hushåll, servicesektorn etc,behålls den allmänna energiskatten för bränslen påhittillsvarande nivå och koldioxidskatten höjs till perkg. Allmän energiskatt på el höjs med /kWh. För attkompensera hushållen för kostnadshöjningen sänksmomsen , vilket innebär en överkompensation som i sin turdras in genom en höjning av inkomstskatten.Vidare förs i propositionen ett diffust resonemang om attden hittillsvarande skattefriheten för kolbränslen somanvänds i metallurgiska processer avskaffas. Delar av koletföreslås av regeringen belastas med koldioxidskatt. Avpropositionen framgår inte hur mycket, men medutgångspunkt i den bakomliggande utredningen kan slutsatsen att avsikten är att beskatta av det metallurgiska kolet. Detta skulle i så fallbelasta järn-, stål- och metallindustri med drygt 60 milj krper år. För den malmbaserade stålindustrin, som redan haren pressad situation, skulle detta innebära en kraftigkonkurrensnackdel jämfört med omvärlden därmetallurgiskt kol genomgående är fritt från skatt.Av flera skäl motsätter vi oss regeringens förslag tillomläggning av energiskatterna. För det första är träffbildenmycket dålig: Över hälften av nedsättningen (ca 2 miljarderkr ) går till företag där energin utgör en obetydlig delav produktionskostnaden.För det andra tas de miljöstyrande effekterna bort förindustrin -- det blir åter ekonomiskt förmånligt att elda koloch tung olja i stället för naturgas, gasol eller biobränslen.För det tredje innebär förslaget en onödigt tung belastningpå statsbudgeten. För det fjärde är energibeskattning avmetallurgiskt kol orimligt eftersom kolet inte till någon delanvänds med syftet att alstra energi.Vårt förslag till energibeskattning för industrinEtt generellt tak för energiskatt.I stället för regeringens komplicerade skatteomläggningföreslår vi att det av skattemyndigheterna administreradegenerella skattetaket i lagen om nedsättning av allmänenergiskatt och koldioxidskatt ändras från nuvarande till . ändras praxis så att hela oljeskatten fårräknas in i beräkningsunderlaget. Lagens undantagsregelom individuell nedsättning efter regeringsbeslut tas bort.Det markeras också att skattetaket tillämpas på liknandesätt som andra regler inom företagsbeskattningen.Genom att skattemyndigheterna rutinmässigt tillämparett generellt skattetak, som inte riktar sig exklusivt till vissaföretag eller industribranscher, innebär inte detta systemnågon konflikt med våra handelspolitiska åtaganden.Skattefrihet för metallurgiskt kol.I lagen (1957:262) om allmän energiskatt 24 § förstastycket finns ett antal undantag från energibeskattning.Bland annat stadgas där (punkt f) att energiskatt inte tas utför ''bränsle som förbrukats eller försålts för annatändamål än energialstring''.Ändamålet med en metallurgisk process är inte att alstraenergi. Ändamålet är att framställa metaller. Kol eller koksanvänds för att reducera olika metalloxider till metaller, tillexempel i en masugn där järnmalm med hjälp av koksreduceras till järn. Eftersom denna kemiska process ärexoterm uppstår värme, men detta är inte ändamålet medförfarandet. Som en följd av de naturlagar som styrförloppet i masugnen blir avgaserna till viss del brännbaraoch kan under vissa förhållanden tas till vara, menfortfarande är ändamålet med processen inte att alstraenergi, utan avgaserna är en avfallsprodukt.Som framgår ovan används metallurgiskt kol och koks isin helhet ''för annat ändamål än energialstring'' ochdärmed är detta undantag tillämpligt för metallurgiskt koloch koks i dess helhet. Detta gör det extra undantaget iandra stycket samma paragraf överflödigt, och därför börnämnda stycke upphävas. Allmän energiskatt skall såledesinte utgå för kol som används för metallurgiska processer.Genom den hänvisning som redan finns i 3 § lagen(1990:582) om koldioxidskatt till undantagen i 24 § lagenom allmän energiskatt innebär detta att metallurgiskt kolinte heller skall beläggas med koldioxidskatt.Utfall för olika industribranscher.Eftersom företag även inom branscher och delbranschervarierar med avseende på energiförbrukning m.m. krävs enanalys från industristatistikens grundmaterial för attklargöra utfallet för olika industribranscher. Sådanaanalyser av såväl vårt som regeringens förslag har gjorts avSCB och visar följande ekonomiska utfall för olikabranscher (milj.kr):BranschDagensRegerings-Vårt faktiskaförslagetförslag skattGruvor176ca 3746Skivindustri40ca 612Massa och papper917ca160332Kemisk industri395ca 52373Glas och tegel96ca 2122Övr. jord/stenindustri228ca11573Järn, stål och metall625ca 95335(+ skatt på metallurgiskt kol:ca 60)Summa energiintensiva branscher:2 477ca 5461 193Summa övrig industri:1 944ca1841 925Källa: bearbetning av SCBs industristatistik.Skillnaden mellan förslagen är i huvudsak att vårt förslaginriktas mot de energitunga företagen, och att vi inte villinföra skatt på metallurgiskt kol. Regeringens förslag är inteselektivt och ger därför ca 1,8 mdr till ej energiintensivabranscher. Detta leder också till att regeringsförslaget gerflera hundra miljoner i skattesänkning till ej energitungaföretag i energiintensiva branscher. I tabellen framgår dettatydligt för den kemiska industrin där det finns en mängdföretag med lågt energibehov och således utan behov avsänkt energibeskattning.Energibeskattning för växthusnäringenDen energiintensiva industrin drivs i något hundratalföretag. Växthusnäringen har ungefär sammaenergiintensitet men bedrivs i närmare 2 000 olika företag. Växthusnäringen drivs i hårdinternationell konkurrens, och för att säkra dess överlevnadfordras internationellt konkurrenskraftiga energikostnader.Hittills har denna näring haft en särskild skattenedsättningi form av att skatterna för uppvärmningsenergi tas ut med15 % av de normala skattesatserna.Vi föreslår att växthusnäringen, på samma sätt somindustrin, tas in i systemet med generellt tak förenergiskatten. En fördel därvid är den administrativaförenkling som följer av att det inte längre blir nödvändigtatt, som , skilja ut vilken energi som används föruppvärmning respektive för belysning, fläktar etc.Samtidigt leder tillämpningen av skattetaket till ytterligarereduktion av skattebelastningen.En grov beräkning visar att växthusnäringen i dagbelastas med energiskatt på och att regeringensförslag skulle leda till en skatt på ca . Ett skattetakpå av saluvärdet skulle leda till en skattebelastning på ca11 milj kr.Vårt förslag jämfört med regeringensRegeringens förslag ger isänkning av energiskatt till företag där energikostnadensaknar betydelse för konkurrenskraften. Förutom att dettaär ett ansvarslöst sätt att behandla statsbudgeten innebärdet att de ekonomiska styrmedlen tas bort för företag därde fyller funktionen att stimulera till minskadenergianvändning och val av mindre miljöskadligaenergislag.Vårt förslag leder, som framgår, till ett skattebortfall påca . Jämfört med regeringsförslagetsskattebortfall på ca innebär det en förstärkning avstatsbudgeten med ca per år.Vårt förslag till ett generellt och rutinmässigt skattetakinnebär att vi inte längre riskerar handelspolitiskakonflikter. ger skattetaket den energitungaindustrin internationellt konkurrenskraftigaenergikostnader. I enlighet med internationell praxisbevaras också skattefriheten för metallurgiskt kol.Allt detta blir med vårt förslag möjligt att genomföraparallellt med att de framsynta miljöavgifter, som redanetablerats, kan tillämpas fullt ut för huvuddelen avindustrin. Härigenom bevarar vi konkurrenskraften förmiljövänliga bränslen som naturgas, gasol och biobränslen.Möjligheten att använda förädlingsvärde som bas förskattetaketEnergikostnadens andel av förädlingsvärdet ger ettannat, och i många fall mer relevant, mått på företagensenergiintensitet. Ett skattetak baserat på saluvärdet kan ivissa fall dämpa företagens strävan att öka förädlingsgradenoch därigenom öka värdet på sina produkter. Mycket talardärför till förmån för att basera skattetaket påförädlingsvärdet i stället för på saluvärdet.Begreppet förädlingsvärde är emellertid inte tillräckligtentydigt definierat för att direkt utnyttjas i lagstiftningen.Risker finns för omfattande skatteplanering.Med tanke på de principiella fördelarna bör emellertidregeringen låta utreda möjligheterna att komplettera detnuvarande saluvärdesbaserade skattetaket med ettalternativ baserat på förädlingsvärdet.Administrativa styrmedel som komplementDagens system med skattenedsättning har kritiserats föratt skattens funktion som styrsignal upphör när ett företagbryter igenom skattetaket. Samma principiella svaghetkvarstår med vårt föreslagna generella skattetak.Nackdelen skall emellertid inte överdrivas, eftersom detäven framgent bara kommer att beröra de allra mestenergiintensiva företagen. För dessa utgör energikostnadenen så väsentlig del av den totala produktionskostnaden attstarka incitament till hushållning finns kvar, trots attskattebelastningen bortfaller på marginalen.En ytterligare styrning mot lägre energiförbrukning ochanvändande av mindre miljöskadliga energiformer kanemellertid åstadkommas genom olika administrativaåtgärder. För de uppskattningsvis 200--300 industriföretagsom kommer att bryta igenom det föreslagnaenergiskattetaket är det rimligt att, som motprestation förskattebegränsningen, ställa krav på andra åtgärder för attstimulera till energihushållning. Exempelvis kan man fördessa företag kräva någon form av obligatoriskenergirevision eller krav på energianvändningen i sambandmed koncessionsbeslut etc.Regeringen bör därför låta utreda möjligheterna att pådetta sätt komplettera energiskatterna med administrativastyrmedel för de industriföretag som når upp tillenergiskattetaket.9. Åtgärder mot finanskrisenI en särskild motion om åtgärder mot finanskrisen(1991/92:Fi73) redovisar vi förslag till hur vi vill sätta inolika åtgärder mot finanskrisen. I det sammanhangetföreslår vi bland annat att regeringen böråterkomma till med förslag till rullandefastighetstaxering i syfte att åstadkomma en kontinuerliganpassning av taxeringsvärdena till förändrademarknadsvärden.Vi vill också att möjligheterna att efterge den del avfastighetsskatten som är hänförlig till lokaler som ej äruthyrda skyndsamt utreds.10. Fastighetsskatten på samlingslokalerFastigheter som huvudsakligen utnyttjas somsamlingslokaler är befriade från fastighetsskatt. I de fall därkommunerna utnyttjar en del av lokalerna har sådanupplåtelse kommit att i skatterättsligmening betraktas som kommersiellt utnyttjande.Härigenom har fastigheten i en del fall belastats medfastighetsskatt som inte utgått.Vi anser att upplåtelse av lokaler till kommuner ochandra icke-kommersiella ändamål inte bör betecknas somett sådant kommersiellt utnyttjande som bör föranledafastighetsbeskattning.Vi anser därför att tillämpningen av de aktuella reglernabör ses över så att utnyttjande av samlingslokaler i icke-kommersiella intressen ej bör föranleda attfastighetsskatt kommer att utgå på sådana fastigheter somhär omtalats.11. Statsfinansiella konsekvenser av våra förslagTotalt innebär dessa förslag att vi ökar statens intäktermed 1993 (se tabell nedan). Våraskatteförslag innebär att vi återställer den skattereform sombåde vi och tidigare stod bakom och som har enså stor betydelse för näringslivet och den svenskaekonomin.FörslagBudgeteffektBudgeteffekt 1992/93 milj krhelår milj kr1. förslag(mot 1991/92:Sk328)+6 100+ 8 5002. Nej till sänkt moms+5 800+11 6003. Nej till slopatschablonavdrag--3 500-- 7 0004. Nej till slopadfastighetsskatt påkommersiella lokaler+1 500+ 3 0005. Nej till höjda energiskatter för hushållen--2 000-- 4 0006. Nej till regeringens förslag till energiskattesänkning förindustrin+1 700+ 3 4007. Energiskattesänkning för industrin, vårt förslag-- 650-- 1 300Summa+8 950+14 200 Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de svenska skatterna ochinternationaliseringen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattereformen och principen omskatt efter bärkraft,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärderingen avskattereformen,4. att avslår den i proposition 1991/92:150bilaga I:5.4 föreslagna lagen om ändring i lagen (1968:430)om mervärdesskatt,5. att avslår den i proposition 1991/92:150bilaga I:5.5 föreslagna lagen om ändring ikommunalskattelagen (1928:370),6. att avslår den i proposition 1991/92:150bilaga I:5.5 föreslagna lagen om ändring i lagen (1990:325)om självdeklaration och kontrolluppgifter,7. att avslår den i proposition 1991/92:150bilaga I:5.5 föreslagna lagen om ändring i uppbördslagen(1953:272),8. att avslår den i proposition 1991/92:150bilaga I:5 föreslagna lagen om ändring i lagen (1957:262)om allmän energiskatt,9. att avslår den i proposition 1991/92:150bilaga I:5 föreslagna lagen om ändring i lagen (1990:582)om koldioxidskatt,10. att avslår den i proposition 1991/92:150bilaga I:5 föreslagna lagen om dels ändring i lagen(1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt ochkoldioxidskatt, dels upphävande av samma lag,11. att avslår den i proposition 1991/92:150bilaga I:5 föreslagna lagen om ändring i lagen (1988:1567)om miljöskatt på inrikes flygtrafik,12. att avslår den i proposition 1991/92:150bilaga I:5 föreslagna lagen om ändring i lagen (1991:609)om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327),13. att avslår den i proposition 1991/92:150bilaga I:5 föreslagna lagen om ändring i lagen (1991:610)om ändring i lagen (1988:328) om vägtrafikskatt påutländska fordon,14. att upphäver 24 § andra stycket lagen(1957:262) om allmän energiskatt,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändamålet med förbrukning avkolbränslen för metallurgiska processer,16. att upphäver 1 § lagen (1974:992) omnedsättning av allmän energiskatt och koldioxidskatt,17. att beslutar att 2 § lagen (1974:992) omnedsättning av allmän energiskatt och koldioxidskatt skallges följande lydelse:Skatt enligt lagen (1957:262) om allmän energiskatt påelektrisk kraft och bränsle som förbrukas vid industrielltillverkning och vid yrkesmässig växthusodling ochskatt enligt lagen (1990:582) om koldioxidskatt på sådantbränsle som avses i 1 § första stycket nämnda lag somförbrukas vid industriell tillverkning och vid yrkesmässigväxthusodling, tas ut med sådant belopp att densammanlagda skatten inte överstiger avprodukternas försäljningsvärde fritt fabrik ellerväxthus,18. att beslutar att 3 § lagen (1974:992) omnedsättning av allmän energiskatt och koldioxidskatt skallges följande lydelse:Riksskatteverket beslutar om nedsättning av skatt enligt2 §,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hela den allmännaenergiskatten och koldioxidskatten för resp. bränsle börbeaktas vid tillämpningen av den begränsning avskatteuttag som föreskrivs i 2 § lagen (1974:992) omnedsättning av allmän energiskatt och koldioxidskatt,20. att hos regeringen begär utredning avmöjligheterna att, som ett alternativ, basera begränsningenav energiskatteuttag på förädlingsvärdet i stället för påsaluvärdet,21. att hos regeringen begär utredning avmöjligheterna att, för industriföretag som passerarenergiskattetaket i 2 § lagen (1974:992) om nedsättning avallmän energiskatt och koldioxidskatt, införa administrativastyrmedel för att stimulera till effektivareenergianvändning,22. att avslår den i proposition 1991/92:150bilaga I:5.6 föreslagna lagen om ändring i lagen (1984:1052)om statlig fastighetsskatt,23. att beslutar om ändring i 10 § lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, att skiktgränsen förstatlig inkomstskatt vid taxering skall vara . multiplicerat med det jämförelsetal, uttryckt iprocent, som anger förhållandet mellan det allmännaprisläget och prisläget medtillägg av ,24. att beslutar att skattesatsen för fysiskapersoners och dödsbons kapitalinkomster skall vara ,25. att beslutar att skatten på reavinster påaktier och andra finansiella instrument som beskattas enligtaktievinstreglerna skall vara fr.o.m. ,26. att beslutar att de regler för genomsyn vidtillämpningen av takregeln vidrealisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter som gälldeföre beslut återinförsfr.o.m. ,27. att beslutar att skattesatsen för avkastningpå kapitalförsäkringar och för värdepappersfonder skallvara ,28. att beslutar att skattesatsen påavkastningen av privata pensionsförsäkringar skall vara ,29. att beslutar att bestämmelserna omränteavdragsbegränsning, såsom de gällde före riksdagensbeslut , återinförs ,30. att beslutar att reglerna för beskattning avdelägare i fåmansföretag, såsom de gällde före riksdagensbeslut , återinförs ,31. att beslutar att införa en allmän löneavgiftpå 0,fr.o.m. ,32. att beslutar att den särskilda löneskattenskall utgå med 22,fr.o.m. ,33. att beslutar att socialavgifter skall utgå påvinstandelsmedel fr.o.m. ,34. att hos regeringen begär förslag till ny lagom förmögenhetsskatt i enlighet med de grundprinciper ombredare skattebas och enhetlig skattesats som redovisats idepartementspromemorian om reformeradförmögenhetsbeskattning (Ds 1990:91),35. att beslutar att reglerna för arvs- ochgåvoskatt, såsom de gällde före beslut den 18december 1991, återinförs fr.o.m. ,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fastighetsskatten och allmännasamlingslokaler.