mot · GF02So438 · 1992-01-27 00:00:00 — Det finnsingenting som talar för att försämringen ger det belopp somredovisats i budgetförslaget.Det föreslagna referenssystemet ger inte heller deneffekt som förväntats.Enligt vår uppfattning bör andra vägar prövas i syfte attminska kostnaderna i dagens system.Utgångspunkterna för ett sådant arbete bör varaföljande:Det bör säkerställa en tillfredsställandeutveckling av nya läkemedel.När patenttiden går ut förberört läkemedel bör konkurrensen i systemet skärpas.Utveckla den oberoende informationen.Återuppta dettidigare inledda arbetet mellan staten ochLandstingsförbundet. Syftet är att införa ekonomiskaincitament för landstingen inom läkemedelsområdet.Genom olika insatser t ex vidga läkarnas ansvar bland annati läkemedelskommittéerna.Socialdemokraterna föreslår att regeringen prövaralternativ till det nu framlagda förslaget med utgångspunktfrån de ovan angivna riktlinjerna.Tandvård och amalgamRiksdagen har beslutat att amalgam bör ersättas avannat lämpligare tandfyllningsmaterial, när fullvärdigtalternativ finns att tillgå.I detta beslut ingick också att utöka forskningen -- delsom amalgamets skadeverkningar och dels om alternativatandfyllningsmaterial.Socialdemokraterna anser det angeläget att riksdagensbeslut med kraft fullföljs. Regeringen bör därför redovisagjorda forskningsresultat, utvecklingen av alternativatandfyllningsmaterial och presentera resurs- och tidplanerför att fullfölja beslut.HIV/AIDSDen globala spridningen av hiv är dramatisk. WHOberäknar att cirka 10 miljoner människor är hiv-smittadevid /92. kan siffranvara uppe i 40 miljoner.Dessa ohyggliga siffror betyder behov av omfattandeinsatser i det internationella stödarbetet. Ingenting talaridag för att vare sig medicin eller vaccin kan utvecklas så attdet på något avgörande sätt kan hejda smittspridningenskonsekvenser under resten av detta sekel.I har det intensiva förebyggande arbetet fåtteffekt.I förhållande till andra länder har vi haft godaförutsättningar att motverka spridning av hiv/aids. Vi är ettrelativt litet land med en sammanhållen befolkning sett frånett religiöst och kulturellt perspektiv. Svenskarna har enallmän och hög utbildningsnivå som har gjort det möjligt attnå ut med informationsinsatserna. Det är förhållandevisvälkänt bland svenskar, både unga och gamla, att risken förhiv/aids är stor också i Sverige.En mycket betydande insats för att minska risken försmittspridning är den offentliga vården med en redan tidigtetablerad smittskyddslagstiftning, med smittspårning ochmed en möjlighet till samverkan mellan sjukvård ochsocialtjänst.I dag registreras mellan 80 och 90 nya fall i kvartalet. Detär en betydligt lägre siffra än den som befarades när AIDS-delegationen inledde sitt arbete i mitten av 1980-talet.Men har det skett en förskjutning avsmittspridningen som i och för sig var väntad. Men denmåste nu uppmärksammas speciellt.I ett tidigt skede förekom smittan i vårt landhuvudsakligen inom ett par s.k. riskgrupper, homosexuellamän och intravenöst missbrukande narkomaner.I dag är det den heterosexuellt överförda smittan som ärden största gruppen av nyregistrerade. Detta är också deninternationella utvecklingen. Svenska medborgare reser iökad utsträckning till många av de länder därsmittspridningen redan är omfattande. En fortsattinvandring till vårt land från dessa länder bidrar också tillatt smittan förs in i landet.Den begränsade smittspridningen i vårt landmåste ses mot bakgrund av den mycket oroväckandeinternationella utvecklingen . Detförebyggande arbetet måste inriktas mot dettaomvärldsperspektiv.I sprids hiv i ökad utsträckning också utanförstorstadsregionerna. De förebyggande insatserna ilandsting och kommuner utanför storstadsregionerna fårdärför allt större betydelse kommande år.Riksdagen betonade (1991/92 SoU 12) att detinte fanns anledning att avveckla Aids-delegationen eller attförändra dess arbetsuppgifter. Utskottet förutsatte dock attdelegationens arbetsuppgifter förs över permanent organisation utanför regeringskansliet.Regeringen har i direktiv 1991:96 givitOrganisationskommittén för i uppdragatt utreda de organisatoriska förutsättningarna för att föraöver det aids-förebyggande arbetet i Folkhälsoinstitutetsverksamhet redan från den 1 juli 1992.Det kan inte enligt socialdemokraternas uppfattningfinnas skäl att nu forcera in det förebyggandehiv/aidsförebyggande arbetet i som skall starta sin verksamhet den 1juli 1992 kommer att få ett stort antal arbetsuppgifter ochkommer inledningsvis att få söka formerna för sitt arbetemed dessa områden.AIDS-delegationens parlamentariska sammansättningmed en direkt kontakt i den dagsaktuella utvecklingen harstor betydelse när det krävs snabba beslut om åtgärder. Dendramatiska internationella utvecklingen talar också för attden nuvarande arbetsformen bör fortsätta underöverskådlig tid.AIDS-delegationen bedriver sitt arbete i enlighet meden politik som fastställts i stor enighet.Det är socialdemokraternas uppfattning attdelegationen bör ges möjlighet att också under längreövergångstid fullfölja detta arbete.HIV och smittskyddslagenSom ett led i HIV-bekämpningen beslutade regeringen iseptember 1985 att smittskyddslagen skall gälla också förHIV-infektioner. genomfördes förändringar ismittskyddslagen i syfte att stärka förtroendet försmittskyddsarbetet (prop 1985/86:13).I den propositionen förs en omfattande genomgång avargumenten för och emot att Hiv skulle omfattas avsmittskyddslagen.AIDS-delegationen fann den gången att övervägandeskäl talade för att HIV-smitta borde omfattas avsmittskyddslagen.Avvikande uppfattning har framförts såväl ur hälso- ochsjukvårds- som ur författningssynpunkt.Det är två principer som ställs mot varandra. Å ena sidansamhällets behov av att skydda medborgarna från dödligsmitta å andra sidan den enskilde medborgarens rätt tillpersonlig integritet och anonymitet.Smittskyddslagen har föreskrifter som medger rätt atttvångsisolera smittade och en rätt för smittskyddsläkarenatt bryta sekretessen och därmed i realiteten den enskildesanonymitet.Smittskyddslagens hiv-paragraf tillkom för att förebyggasmittspridning. Om det finns skäl att beakta risken förminskad benägenhet för testning, färre kontakter medsjukvården och om tilltron till den nu gällande ordningenminskar måste detta uppmärksammas.Det som hittintills diskuterats är att antingen hålla fastvid att smittskyddslagen i sin nuvarande utformning trotskritiken är den mest lämpade lagstiftningen eller prövamöjligheten att tillskapa någon form av särlagstiftning.Regeringen bör ge AIDS-delegationen i uppdrag attredovisa för- och nackdelar med att pröva annnanlagstiftning.FolkhälsopolitikI den Folkhälsoproposition som den socialdemokratiskaregeringen presenterade 1991 betonades att ökad jämlikhetskall vara ett överordnat mål vid prioriteringar ifolkhälsoarbetet. Insatser som medför att de sämst ställdassituation förbättras bör komma i första hand.Detta övergripande politiska mål är enligt våruppfattning en av de väsentligaste utgångspunkterna ihälsopolitiken.Folkhälsoarbetet har ett mycket nära samband med enallmän betoning på att förbättra livsvillkoren förbefolkningen.Folkhälsan har förbättrats bl.a. genom bättre hygien ochkost. Vi har fått förbättrade arbetsvillkor och arbetsmiljöer,den allmänna skolgången, en genomtänkt fysisk planeringmed bra omgivnings- och boendemiljöer och medicinsktförebyggande insatser.Dessa erfarenheter av att förbättrade allmännalivsvillkor har den största betydelsen för folks hälsa vill vianvända också i det kommande förebyggande hälsoarbetet.Hälsoriskerna och folksjukdomarna är inte desammasom förr men betydelsen av att betona den politiskainriktningen för en ökad jämlikhet synes viktigare ännågonsin.Den tidigare socialdemokratiska regeringen, kommuneroch landsting har beslutat om och genomfört viktigainsatser. Men även inom folkrörelserna bedrivs aktivtarbete, inte minst inom fackföreningsrörelsen,bildningsförbunden och nykterhetsorganisationerna. Derasinsatser både som informatörer och folkbildare behöverförsvaras och stärkas.Genom Folkhälsopropositionen har grunden lagts för enannorlunda politik där kunskap och kompetens mera änhinder och förbud ger oss förutsättningarna. Under 90-taletkan ''de goda folkhälsoexemplen'' ge oss förutsättningar förandra levnadsvanor.Folkhälsa och folkhälsoarbetet har en djup ideologiskdimension. Med utgångspunkt i solidaritet och rättvisa harfolkhälsoarbetet särskilt värde.En av orsakerna till folksjukdomar är ojämlikheten isamhället. De drabbar människor med låg lön, medmonotona och icke stimulerande arbetsuppgifter.Arbetsmiljön -- i mycket vid mening, de socialanätverken, den yttre miljön, arbetsmarknaden, fritiden,kosten, motionen, drogerna är områden som gerförutsättningar för hälsa -- eller brist på hälsa.Men samhället är inte sådant att det finns fria val till enbättre hälsa. De klasskillnader i dödlighet och sjuklighetsom finns behöver angripas också från mera övergripandeutgångspunkter, som allmänna levnadsvillkor, i arbetslivett.ex. Kvinnorna är också utsatta i form av störst ökning isjukfrånvaro och förtidspensionering. De handikappadesoch de psykiskt stördas situation behöver också förbättrasvad avser boende, sysselsättning och livskvalitet.Folkhälsovetenskapen blir en viktig drivkraft i detarbetet. Levnadsvanornas betydelse för hälsan behöver fåett bättre genomslag i befolkningen. Utmaningen ifolkhälsopolitiken är att människorna själva kommer attvälja liv för bättre hälsa.Folkhälsoarbete måste bedrivas på många fronter ochutgå ifrån människors skilda villkor och förutsättningar. Detär angeläget att grundligt ta reda på orsakerna till ohälsa,men lika angeläget att undersöka vad som ger hälsa.Det är också angeläget att föra ut kunskaper om hur vibör leva för att undvika ohälsa.Här måste åter betonas folkrörelsernas roll i detförebyggande arbetet. Dessutom krävs också att deninformation som ges våra ungdomar genom skolor ochföreningsliv både stärks och utvecklas. En av de viktigasteinsatserna i folkhälsoarbetet är att ge unga människor godakunskaper om alkohol, droger och tobak och riskerna förmissbruk av dessa.Hos flera av de stora folksjukdomarna är felaktig kost enstarkt bidragande orsak till sjukdom.Det är vår uppfattning att det nya isitt arbete också skall lyfta fram detta område i sitt arbete.Inom folkhälsoarbetet hävdar vi ofta den viktigasamhällsekonomiska och mänskliga nyttan av olika insatser.Det har som inom det övriga hälso- och sjukvårdsområdetvarit svårt att få jämförbarhet i ekonomiskt avseendemellan olika insatser. Att finna mätmetoder som ärrelevanta och som accepteras av ''aktörerna'' är en viktiguppgift. Vi vet att folkhälsoarbete är ''lönsamt'' förindividen och för samhället. De som arbetar med dessauppgifter tror på den ekonomiska nyttan. Det har inte alltidvarit så lätt att tydligt visa på ''vinsten''. Och det gäller försåväl den enskilde som samhället.Världshälsoorganisationens, WHOs, mål om ''högstamöjliga kroppsliga, själsliga och sociala hälsa'' kan låtautopiskt, men ser vi i backspegeln vet vi ju attfolkhälsoarbete haft stora framgångar.Hälsan definieras också som ''inte bara frånvaron avsjukdom utan också ett tillstånd av fysiskt, mentalt ochsocialt välbefinnande''. Detta mål skall gälla alla människor.AlkoholpolitikenRiksdagen har hos regeringen hemställt om förslag sominnebär en mer aktiv alkoholpolitik. Denna hemställanföregicks av en omfattande debatt om att en bredparlamentarisk majoritet står bakom beslutet.Regeringen väljer nu att tillsätta en alkoholkommission.Detta innebär enligt vår uppfattning att vi förlorar tid.Enligt direktiven skulle kommissionen vara klar . Efterremissarbete kan det bli beslut i först . Detbetyder i praktiken att ingenting nytt kommer att tillförasunder denna mandatperiod.Det finns också skäl att reagera mot de uttalanden ochbeskrivningar som berör Europapolitiken och EG. Deväcker farhågor beträffande konsekvensen i det svenskaförhållningssättet till den förda restriktivaalkoholpolitiken.Det är socialdemokratins uppfattning attalkoholpolitiken skall utvecklas inom ramen för en aktivarefolkhälsopolitik. Den innebär att vi skall ge en ökadinformation och kunskap. Vi skall genom bättre kunskapkunna förändra våra levnadsvanor. Detta förebyggandearbete tar tid och en restriktiv alkoholpolitik behöver gåhand i hand med ökad kunskap och bättreinformationsinsatser.Informationen skall naturligtvis gälla alla människor.Men det är helt naturligt att vara speciellt uppmärksam motungdomar.TobakspolitikenI Folkhälsopropositionen föreslogs en rad åtgärder föratt komma åt de negativa effekterna av tobaksbruk. WHOhar slagit fast att ingen annan enskild åtgärd kan bidra meratill förbättrad folkhälsa än minskad tobaksrökning.Vi vet att barn till mödrar som röker föds med lägre viktän andra barn. De senaste rapporterna visar att barn tilltobaksrökande föräldrar också drabbas av en rad andrasjukdomar.Propositionen föreslog åtgärder för att tillförsäkraframför allt barn och ungdomar möjligheten att få vistas irökfria miljöer. Frågor om tobaksprodukter skulle ocksåfastläggas i en särskild lagstiftning. Avsikten var attförelägga förslag till lag under hösten 1991.Vi förutsätter att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag om en tobakslag.Alternativ medicinDen tidigare socialdemokratiska regeringen tog ettviktigt initiativ i frågan om komplement och alternativmedicin. En utredning tillsattes och har iSverige presenterat fakta om alternativa terapier i vården.Socialdemokratin är positiv till alternativ som kanförbättra människornas hälsa. Det kommer också nyforskning som visar på levnadsvanornas -- och inte minstkostens -- betydelse för hälsan. Regeringens folkhälsogrupphar gjort ett viktigt kartläggningsarbete. Här framgår attfelaktig kost är högst bland 10 orsaksfaktorer till cancer ochhjärtoch kärlsjukdomar.Förutom nya fakta har allt fler människorerfarenheter av alternativ behandling. är omkring 1 miljon människorpositiva till denna form av behandling.Den medicinska tidskriften '''' presenteradenyligen en ny vetenskaplig studie, som visar att individuelltanpassad vegetarisk kost har god effekt på reumatiker.Detta sett i förhållande till dagens vård.Behandlingsmetoden är känd och går undernamnet biologisk medicin. Den tillämpas på seriösahälsohem i Sverige.Respekten för det lika människovärdet kräver vård ochbehandling utifrån människornas skilda behov ochönskemål. Att välja mellan doktor i privat eller offentligregi betyder som regel samma behandling och medicin.Behandling på de auktoriserade hälsohemmen medbiologisk eller antroposofisk medicin ger komplement ochen valfrihet i djupare mening.Socialdemokratin tar bestämt avstånd från kvacksalveri.Men vi är öppna för de seriösa alternativ som visat positivabehandlingsresultat.Vi anser att auktoriserade hälsohem bör kunna utgöraremissunderlag på i princip de sjukdomar som redovisas ialternativmedicinkommittén. Vidare anser vi attforskningsmedel ställs till förfogande för alternativaterapier på hälsohem. Detta bör prövas i samband mednästa forskningspolitiska proposition.Vi anser också att de gäster som remitteras tillauktoriserade hälsohem bör få vistas där på likvärdigaekonomiska villkor. Så sker inte i dag.Vi förutsätter att regeringen återkommer till riksdagenmed en författningsreglering av hälsohemmen.Socialdemokratin anser att regeringen skall redovisa sinsyn på alternativmedicinen till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av hälso- ochsjukvården ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av statistik inomhälso- och sjukvården,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre nyttjande av våragemensamma resurser,4. att till SBU för /93 anvisar 2milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättandet av en arbetsgruppmed uppgift att utveckla riktlinjer för etik och prioriteringarinom hälso- och sjukvård,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om livskvalitet i vården,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning, utbildning ochutvecklingen inom omvårdnad och långtidsvård,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om familjeläkar/husläkarsystemetoch primärvård,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''den nya psykiatrin'',10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att tillförsäkra allabarn en god barnhälsovård,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det goda arbetet i vården,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på läkarutbildning iUmeå,113. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läkemedelsförsäkringen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om amalgam,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om AIDS-delegationen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om smittskyddslagen,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en mer aktiv alkoholpolitik,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till tobakslag,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hälsohemmen,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alternativ medicin.