ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub429 · 1992-01-27 00:00:00 — Kompletterande utbildning av förskollärare Lärarbristen är stor runt om i hela landet. Att fåbehöriga lärare till samtliga klasser och ämnen betraktas som en omöjlighet. Det innebär att vikarier som saknarutbildning eller behörighet plockas in på ett flertal tjänsterpå våra skolor. Allra störst är bristen på grundskolläraremed erfarenhet av 6-åringar. har vi ettöverskott på förskollärare. Det ledde till att man underhösten startade en kompletteringslinje i ochKristianstad på vardera 30 platser. Utbildningen är på 100 poäng, dvs. 2,5år, och vänder sig till förskollärare som är intresseradeav att vidareutbilda sig till grundskollärare. Under dennaförsta period fanns det tio sökande till varjeutbildningsplats.Efterfrågan är således stor både hos förskollärarna samthos skolan för den här linjen. Högskolornas erfarenhet avutbildningen är positiv. Fler utbildningsplatser tillkommande termin skulle minska bristen på behörigagrundskollärare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta ytterligareutbildningsplatser för förskollärarnas kompletteringslinjetill grundskollärare.
mot · GF02Ub430 · 1992-01-27 00:00:00 — Avskiljande av studerande från högskoleutbildning trädde en särskild förordning i kraftmed föreskrifter om handläggningsordningen för frågor omavskiljande av studenter vid universitet och högskolor.Sådana frågor prövas av en särskild nämnd, högskolansavskiljningsnämnd, efter skriftlig anmälan från rektor fören högskoleenhet.Avskiljande av studenter regleras i högskolelagensparagraf 10 a, där det framgår att avskiljande skall få förekomma nären studerandelider av psykisk sjukdom eller psykiskabnormitetmissbrukar alkohol eller narkotikahargjort sig skyldig till allvarlig brottslighet och det därförbedöms föreligga en påtaglig risk för att han kan komma attskada annan person eller värdefull egendom underutbildningen.Föreskrifterna gäller alltså endast vad som händer iutbildningssituationen. Företeelser som i och för sig inte ärtillräckligt grava för att avskilja vederbörande från studierkan ändå vara diskvalificerande för yrkeslegitimation ellerbehörighet. Detta gäller kanske framföralltundervisningsoch vårdyrken, där uppenbar bristandelämplighet kan ställa till mycket skada.Det har också förekommit i många fall att studierektorervänt sig till sina universitetsledningar för att diskuteraförutsättningarna för ett avskiljande av vissa studerande,som inte uppvisat något av de ovan uppräknade kriterierna,men ändå bedömts vara uppenbart olämpliga för det yrkede utbildar sig till.Vid enkäter om avskiljningsinstrumentet som UHÄgenomfört har också framgått, att linjenämnderna för bl.a.läkar- och tandläkarlinjerna varit kritiska mot en, enligtderas åsikt, för restriktiv avskiljandeförordning. Såvälbristande lämplighet som upprepade studiemisslyckanden(t.ex. mer än fyra tentamina i teoretiska ämnen) bordeenligt remissvaren vara skäl för att avskilja student frånyrkesutbildning.Att patienter eller elever kan drabbas av en för sitt yrkeolämplig individ är illa nog, men även vederbörande kansjälv drabbas hårt. Att först efter en flerårig utbildningunder praktik eller klinisk tjänstgöring bli avstängd frånvidare yrkesutövning är en mycket stor personlig tragedi.Detta är en verklighet för bl.a. några tidigaretandläkarstuderande som avstängts på grund av olämplighetunder sin AT-tjänstgöring och därmed inte får sinlegitimation. Om avskiljning skett hadesåväl tid som pengar kunnat sparas för både student ochinstitution.För att avskiljandeförordningen skall kunna bli etteffektivare instrument bör skollagens 10 a§ utvidgas. För det första bör uppenbar oförmåga atttillgodogöra sig undervisningen utgöra grund föravskiljande. Därutöver bör avskiljande kunna ske viduppenbar bristande lämplighet för yrket efter ensynnerligen kvalificerad riskbedömning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkor för avskiljande avstuderande vid högskola.
mot · GF02Ub431 · 1992-01-27 00:00:00 — Det är mycket svårt att få behöriga speciallärare tillundervisningen av handikappade elever både i det allmännaskolväsendet och i specialskolan. Svårigheterna attrekrytera elever till speciallärarutbildning är mycketoroväckande. En förutsättning för att det finns kompetentalärare.I vissa fall kan rekryteringsproblemen bottna i enlönefråga. I dagens läge ger t.ex. 40 till 60 poängs påbyggnadsutbildning ingen lönehöjning alls. Ivissa fall kan t.o.m. speciallärarna vid specialskolorna halägre löner än de kommunalt anställda grundskolelärarna.Utan kompetenta lärare försvåras situationen i skolanavsevärt för elever med funktionshinder. Därför måste enutredning tillsättas för att utforma ett samlatåtgärdsprogram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om speciallärarnas villkor.
mot · GF02Ub432 · 1992-01-27 00:00:00 — I budgetpropositionen 1991/92:100 Bil. 9 har regeringendragit ner anslaget till det naturvetenskapligaforskningsrådet med 8 milj.kr. Orsaken till minskningen är att ett tidsbegränsattvärvetenskapligt program för skogsforskning nu löper ut.Fortsättningsvis skall enligt regeringens förslag i bil.10 skogs- och jordbrukets forskningsråd ansvara fördenna typ av forskning.Anslaget till den skogs- och miljöforskning som bedrivitsav NFR har från början tagits från miljöavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel, de s k gödselpengarna. Det är olyckligt att den typ avtvärvetenskaplig forskning som bedrivits av NFR nuföreslås upphöra, eftersom möjligheterna att bedrivamiljöinriktad grundforskning därigenom betydligtförsämras.När nu etablerade forskare finns att tillgå i NFR:s regibör man ta till vara denna resurs och inte splittra depersonella resurserna. Det vore därför rimligt att NFR fårfortsätta sin påbörjade värdefulla grundforskning påmiljöområdet. Regeringen har aviserat enforskningspolitisk proposition . I denpropositionen bör förslag till bedrivande avtvärvetenskaplig grundforskning på miljöområdet ingå. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt grundforskning inomNFR,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om innehållet i den kommandeforskningspolitiska propositionen.
mot · GF02Ub435 · 1992-01-27 00:00:00 — utfärdar legitimation av psykoterapeutersedan 1965.Till grund för legitimationen ligger en statligpsykoterapeutexamen eller annan påbyggnadsutbildningsom efter sakkunnig bedömning anses vara fullt jämförbarmed den statliga utbildningen. Behöriga att antas tillutbildningen är bl.a. personer som genomgåttpsykologutbildning enligt studieordning liksompsykologer utbildade enligt tidigare studieordningar, vilkagenomgått egenpsykoterapi och handledning.Generellt kan sägas att gruppen psykologer intar ensärställning vad avser främst den teoretiska nivån förbehörighet. Till vissa delar överstiger kompetensen t.o.m.kraven i de psykoterapiutbildningar som leder fram tillpsykoterapeutexamen.Socialstyrelsen har tidigare utgivitkompletteringsbesked av generell karaktär till psykologer,vilket inneburit att en komplettering om 15 poäng -- tidigare15 poäng + 5 poäng -- (att jämföra medpåbyggnadsutbildningens totala omfattning om 60 poäng)bedömts nödvändig för att uppnå ekvivalering mot denstatliga utbildningen.Fr.o.m. 1991 upphörde denna kompletteringsmöjlighet.Att märka är att förändringen inte föranleddes av att dengenerella kompetensnivån hos gruppen psykologer sjunkit,ej heller av att behov eller efterfrågan omkompletteringsbesked upphörde.Detta aktualiserar ånyo behovet av enpsykoterapiutbildning utformad för psykologer, vilken tarsin utgångspunkt i den särskilda grundkompetens -- såvälteoretisk som tillämpad -- som denna grupp besitter. Enligtvår mening är det ett ofantligt resursslöseri såväl urindividens som samhällets synvinkel att denna kompetens ejskall utnyttjas.Ett fortsatt kompletterings- och ekvivalensförfarandesamt uppbyggnaden av en särskild utbildning för psykologersom önskar avlägga psykoterapeutexamen ger en möjligomfattning av åtminstone 100--200 personer , somskulle kunna utbildas på en tredjedel till en fjärdedel avtiden för den teoretiska delen av utbildningen, d.v.s. tvåterminer istället för sex terminer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en kompletterandeutbildning till psykoterapeut.
mot · GF02Ub436 · 1992-01-27 00:00:00 — Enligt beslut förlängstandhygienistutbildningen från (40 poäng) till (80 poäng) från och med /93. Utbildningen blirdå också upplagd för att passa dem som kommer direkt frångymnasieskolan utan föregående erfarenhet av tandvård.Den tidigare 40-poängsutbildningen byggde pågenomgången tandsköterskeutbildning. Alla parter inomtandvården är överens om att den nya utbildningen på siktkommer att gagna tandvården och desspersonalförsörjning.Under övergångstiden uppkommer emellertid tvåproblem. Dels kommer det att uppkomma varunderinga tandhygienister examineras, dels försvåraskompetensutvecklingen för de tandsköterskor som har långerfarenhet av tandvård och som vill vidareutbilda sig tilltandhygienister.Antalet tandläkare, som är yrkesverksamma, sjunker nufrån år . I stort sett alla berörda parter är överensom att behovet av tandläkare också minskar, dock undervissa bestämda förutsättningar. En av dessa är att enstörre del av tandvården kan övertas av tandhygienister. Enomställning av tandvårdens arbetssätt har inletts. Dennaunderlättas av den genomförda ändringen avbehörighetslagen så att delegering av arbetsuppgifter fråntandläkare kan ske i större utsträckning . Det ärviktigt, att denna omställning inte bromsas genom attnytillskottet av tandhygienister upphör under ett år.Den nu genomförda sista antagningen av elever till 40-poängsutbildningen visade, att det fortfarande finns ettavsevärt antal tandsköterskor, som önskar höja sinkompetens till tandhygienist. Flertalet av dessa kunde inteberedas plats på utbildningarna. Dessa tandsköterskorsmöjlighet att vidareutbilda sig blir i praktiken obefintlig iframtiden. De kan visserligen söka till den nya 80-poängsutbildningen, men det torde vara orealistiskt atträkna med att en sådan utbildning blir ekonomisktgenomförbar för den enskilde.Jag har erfarit, att flera landsting önskar lösa deuppkomna övergångsproblemen genom att parallellt medden nya 80-poängsutbildningen under ytterligare något årge den äldre 40-poängsutbildningen. Jag har också erfarit,att formella hinder föreligger för att ge statsbidrag till dennautbildning och för att ge legitimation åt dem som genomgåttutbildningen.Regeringen bör utfärda sådana föreskrifter, att ingahinder föreligger att påförslagsvis fortsätta 40-poängsutbildningen tilltandhygienist för sådana elever som genomgåtttandsköterskeutbildning, som har lång yrkeserfarenhet ochsom önskar höja sin kompetens.För en 40-poängsutbildning, som med nämndaförutsättningar ges under en övergångstid, börutbildningsbevis utfärdas. Enligt ligger dettasedan till grund för utfärdande av legitimation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt tandhygienistutbildningpå 40 poäng .
mot · GF02Ub438 · 1992-01-27 00:00:00 — har ca 17 000 affischer ur affischsamlingmikrofilmats vid Reprograficentralen i Kalmar.Affischsamlingen är en kulturskatt som bör räddas tilleftervärlden. När nu tekniken finns att också filma i färg,när investering i utrustning gjorts och när kunnandet hospersonalen är stort, bör filmning av en större andel affischerkunna påbörjas snarast.Kostnaden för att filma ca 20 000 affischer är ca . En sådan satsning ger omgående ett antalarbetstillfällen för arbetshandikappade. Inom ramen förkungliga anslag bör därför . kunna avsättas för fortsatt mikrofilmning avaffischer i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt inom ramen för anslagbeslutar anslå medel till mikrofilmning av affischer iKalmar.
mot · GF02Ub439 · 1992-01-27 00:00:00 — Fritidssektorn är i snabb tillväxt mätt såväl i verksamhetsom i ekonomiska termer.Den allt starkare betoningen av fritidens betydelse ochbehovet av att fylla den ökande fritiden med för människormeningsfulla aktiviteter ställer krav på kvalificerad kunskapom t.ex. psykologiska och sociologiska faktorer inomfritidsverksamheten, om fritidsverksamhetens förmedlanderoll, liksom ett behov av metodstudier.Trots fritidssektorns allt större ekonomiska betydelsesaknas särskild utbildning på högskolenivå. Det kanförtjäna nämnas att högskoleutbildning och forskning inomfritidsområdet är väl etablerad internationellt, t.ex. i ,och . I många länder kan man avläggafilosofie doktorsgrad i ämnet ''Fritidsvetenskap''. FleraERASMUS-program finns också inom området.I heltidsarbetar 1 000-tals människor medkvalificerade arbetsuppgifter inom fritidssektorn i vidmening. Det gäller dels inom den kommunala fritids- ochkultursektorn, dels inom folkrörelser och idrotten.Utbildningsbehovet är omfattande, särskilt med tanke påatt många som sitter i ledande ställning inom sektornsaknar högskoleutbildning.Det bör också uppmärksammas att den nyagymnasieskolan innehåller ett helt nytt program . Möjligheter måste skapas för de elever som gårigenom denna utbildning att kunna gå vidare på enmotsvarande högskoleutbildning.Både inom idrottsrörelsen och fritidssektorn i stortomsätts stora ekonomiska belopp. Om vi ser påidrottsrörelsen, så är det inte alltid som ledarna klarar av atthantera ekonomin. Antalet konkurser inom justidrottsrörelsen har dessvärre ökat . Dettavisar att behovet av ett ökat administrativt och ekonomisktkunnande bland ledarna är stort.I har under medverkan av bl.a. högskolan ochregionens fritidschefer en första modell för utbildning ochforskning utarbetats. Modellen omfattar förutomgrundläggande högskoleutbildning också uppbyggnad av enlitteraturbas för fritidssektorn. I de diskussioner som förtsom behovet av en mer omfattande högskoleutbildning harskisserats en utbildning om 120 poäng.I debatten inom fritidssektorn har behovet av forskningstarkt framhållits. finns ett fåtal forskare, spridda överlandet och med sin utbildningsmässiga bakgrund i skildatraditionella universitetsämnen. Detta är naurligt då ingenetablering av ämnet ''fritidskunskap'' eller liknande skettinom högskolevärlden.Detta har i sin tur lett till att sektorn i alltför storutsträckning bygger verksamheten på ''myter'', vilka intealltid har visat sig stämma överens med verkligheten.Forskning inom nya områden har alltid svårt att etablerasig. En förutsättning för en samordnad forskningsinsats pådetta fält är att ekonomiska resurser avsätts för enfritidsvetenskaplig kunskapsutveckling. Möjligheterna tilldetta bör beredas inför nästa forskningspolitiskaproposition. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högskoleutbildning förfritidssektorn.
mot · GF02Ub440 · 1992-01-27 00:00:00 — har upplevt en vital utveckling på dramatikensområde . Från att ha variten udda genre har svensk dramatik flyttats in i det allmännamedvetandet. Antalet svenska dramatiker har ökatkraftigt -- nämnas kan namn som , ,, , , , . TV-utbyggnaden av regionteatraroch uppväxten av fria grupper har i ett slag ökat marknadenför dramatiker och gjort det möjligt för många attyrkesmässigt ägna sig åt att skriva dramatik.Utbildningen av dessa dramatiker har dock inte kunnathänga med i utvecklingen. På universiteten har ämnetdramatik hamnat mellan två stolar. Dramatik är alltför litelitteratur för att rymmas inom litteraturvetenskap, ochalltför mycket litteratur för att behandlas inomteatervetenskap. Någon utbildning på högskolenivå avdramatiker, liknande den som existerar för exempelvisregissörer, dramaturger, scentekniker, maskörer påDramatiska Institutet och skådespelare vidscenhögskolorna, finns inte. En sådan utbildning existerar iandra länder med en lång tradition att skriva inhemskdramatik.Det är därför nödvändigt att inom ramen för DramatiskaInstitutets verksamhet inrätta en särskild fort- ochvidareutbildning för dramatiker på högskolenivå.Stommen i utbildningen är tänkt att bestå av den typ avpjäsutvecklingskurs som Stiftelsen ochfortoch vidareutbildningen på redanframgångsrikt arrangerat med hjälp av AMS-bidrag. Denna typ av kurs kan fungera för teater såväl somför film, , radio. Kurstidens längd beräknas till ca ett år.Kursen kan kopplas samman med kortkurser för punktvisfördjupning i t.ex. dramaturgi eller praktiskt arbete på sceneller i studio.Det praktiska arbetet fordrar en studioscen, vilkeneventuellt kan delas med andra konstnärliga sceniskautbildningar, t.ex. på skådespelarområdet.Teaterhögskolan i har efterlyst en särskildstudioscen för konstnärligt utvecklingsarbete. Man kanockså tänka sig att denna studioscen kan placeras i ettframtida Teaterns hus i . Det konstnärligaansvaret för studioscenen kan lämpligen handhas avDramatiska Institutets lärarkollegium.Utbildningen bör rymma sammanlagt 20årsstudieplatser varav 16 avsätts för pjäsutveckling och 4 förkortkurser. Stiftelsen har gett förslag tillsåväl lärartjänster som lokaler och övriga resurser för ensådan utbildning.Frågan om en högskoleutbildning för dramatiker börprövas i anslutning till ställningstagande till den översyn avde konstnärliga utbildningarna (U 1990:04) som skall redovisas under våren 1992.Regeringen bör sedan återkomma med förslag till riksdageninför /94. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utbildning på högskolenivåför dramatiker.
mot · GF02Ub441 · 1992-01-27 00:00:00 — Psykologyrket är ett bristyrke i . Enligt alltillgänglig statistik kommer bristen att öka underåtminstone 25år till. Av den anledningen har både institutioner, sombedriver utbildning av blivande psykologer ochpsykologförbundet, äskat ytterligare platser tillpsykologlinjen.I är det speciellt svårt att besättapsykologtjänster, särskilt i periferikommunerna. Av detskälet har påbörjat ett samarbete medflera inlandskommuner beträffande förläggning avpraktikplatser utanför Umeå.I flera fall har det hänt att arbetsgivare dragit in eller lagtpsykologtjänster på is därför att det inte har gått att fåbehöriga sökande. I andra fall har man tillsatt platsernamed icke behöriga eller ej helt färdigutbildade psykologer,vilket är till nackdel för såväl klienter av olika slag som förarbetsgivaren. Dessutom leder det till en stagnation ispridningen av de mest aktuella psykologkunskaperna. Manvet vidare från andra utbildningar, t ex läkarlinjen, att de studerande, som läser och gör sinpraktik här i i högre grad än andra studerandestannar kvar för att arbeta här. Personer, som har läst påandra orter, är mycket svårare att få hit som arbetskraft.Förslag om utökat antal årsstudieplatser har lämnatsunder i universitets anslagsframställning. Detråder enighet om vikten av denna satsning på lokal nivå. Bl a har universitetsstyrelsen av tilldelade medel för extraplatser ht-91 känt sig nödsakade att provisoriskt avdela 10 platser -- av de tilldelade 255 till psykologlinjen, trots enbristfällig resurstilldelning. Något som inte kanåterupprepas.Mot denna bakgrund är det ytterst beklagligt att Umeåuniversitet inte tilldelas extra platser på linjen i åretsbudgetproposition trots att förstärkningar skett redantidigare på samtliga övriga orter med psykologutbildning.Under föregående läsår gjordes genom UHÄ:s försorgen riksomfattande utvärdering av psykologlinjen. I dennautvärdering framstod utbildningen i som mycketkonkurrenskraftig med genomgående bra kvalitet påundervisningen och god genomströmning. I utvärderingeningick en enkät till samtliga studenter som gått ut den nyafemåriga psykologlinjen. I den framkom likaledes att desom läst i med några få undantag var mycket nöjdamed sin utbildning och hur den kunde användas i arbetetsom psykolog. Därför talar kvalitetsskäl för en utökning avutbildningen i Umeå.Mot bakgrund av ovanstående är det önskvärt ochnödvändigt med en utökning av antalet platser påpsykologlinjen i . har 60platser och i 60 platser påpsykologlinjen. Detta område har alltså 120 av det totalaantalet 270 platser i hela . För att öka spridningen avutbildningsplatser och tillgodose behovet avutbildningsplatser i , föreslår vi att 10 avnybörjarplatserna på psykologlinjen vid iStockholm överförs till i från och medhösten 1992. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tio nybörjarplatser påpsykologlinjen i överförs till iUmeå.
mot · GF02Ub442 · 1992-01-27 00:00:00 — Skoglig utbildning och skogsforskning i skogar ger landet stora exportinkomster,förutsättningar för arbete och för bosättning över helalandet. Av mycket stor betydelse är därför utbildning ochforskning på det skogliga området. Den geografiskafördelningen är dock mycket ojämn. Enligt vår mening ärdet viktigt att yrkeskåren får åtminstone en del av sinutbildning i den miljö som de kommer att tillämpa den i.I de utredningar som Skogsvetenskapliga fakulteten vidSveriges gjort, dels''Jägmästarutbildningen inför 2000-talet'', dels ''Skogligagrundläggande utbildningars framtida resursbehov''framgår, att skogen är av mycket stor betydelse för landetoch att strukturen är olika. av markeni är privatägd med en genomsnittsareal perbrukningsenhet om , medan förhållandet iNorrland är att är privatägd ochgenomsnittsarealen per brukningsenhet är 67 hektar.Småskaligheten är alltså utmärkande för det sydsvenskaskogsbruket.Staten och skogsnäringen bedriver sedan några årtillbaka en framgångsrik skogsforskning i sydsverige.Kunskapen om sydsvensk skogsskötsel har ökat ochintressanta resultat kan förväntas inom en snar framtid.Forskningen är så placerad att den praktiska delen ärförlagd till , norr om , medan den teoretiska delenär förlagd till /Lund.Idag får jägmästarna den övervägande delen av sinutbildning i och det norrländska skogsbruket. Dettaär till nackdel när de utbildade ska tjänstgöra i sydsverige.Det borde vara krav på att ha fått utbildning idet sydsvenska skogsbruket med de speciellaförutsättningar som råder där.De ovan nämnda utredningarna har även föreslagit attskogstekniker/ skogsmästare ska kunna fortsätta sinutbildning till jägmästare. Det är då, enligt vår uppfattning,nödvändigt med en rimlig geografisk närhet till högreskogliga studier.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att i sambandmed den forskningspolitiska propositionen 1993 övervägaplacering av ett skogligt i är att lokalisera detta centrum till Högskolan iVäxjö. Här finns närheten till den praktiska forskningen iAsa och här kan samutnyttjande ske t ex av lokaler, lärare,utrustning, tvärkontakter mellan olika utbildningslinjer ochforskningar, skoglig doktorandutbildning m m. Med hänvisning till vad som anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sydsvensk skoglig utbildning ochforskning knuten till högskolan i .