mot · GF02T218 · 1992-01-27 00:00:00 — Detta måsteuppmuntras av samhället bl.a. via FoU-bidrag.Svensk sjöfart får på ingen positiv utvecklingom det huvudsakliga konkurrensmedlet ska vara låga löner,sänkt standard på de anställdas utbildningsnivå, försämradsjösäkerhet och försvagad arbetsrätt. I samband medförslaget om avskaffande av den s.k. flagglagen aviseraderegeringen det nu liggande förslaget att rederistödet skaavskaffas. Regeringen har ännu inte lyckats visa hur kvalitetoch stark arbetsrätt ska kunna förenas med avskaffandet avdetta stöd. Därför föreslår att detta stödbibehålls. Vi hänvisar också till motion 1991/92:T12angående upphävandet av flagglagen.Vi föreslår att till E 6. Bidrag till svenska /93 utgår utöverregeringens förslag. Av dessa skall 10 000 000 kronoranvändas för ytterligare sänkning av taxorna igotlandstrafiken.Transporterna på landsväg förbrukar tio gånger merenergi än motsvarande sjötransporter. drar medsamma beräkningar mer energi än sjöfarten. Detger ett klart incitament att via trafikpolitiska beslut ochstyrmedel se till att gods förs över från landsväg till bådesjöfart och järnväg.Hamnarna längs Sveriges kuster har kapacitet att taemot betydligt större godsmängder. Förutom satsningar pålasthanteringen behövs det inte heller några storainvesteringar jämfört med vägsidan. Infrastrukturen tillsjöss är transportlederna -- de finns redan, men utnyttjasinte i den omfattning som är möjlig. Planerna på nya''Ostkustpendeln'' ser vi som hoppingivande. De ingår iforskningsprojektet och betraktassom inledningen till en svensk ''sjöfartsrevolution''. Ävenflera privata initiativ med moderna fartyg med lågt behov avt.ex. personal och hamntid är värda att uppmärksamma.Vänsterpartiet anser att det behövs en skärpning avlotstvånget. Krav måste ställas på att samtliga fartyg oavsettstorlek skall ha lots ombord under gång i svenskafarledsområden då de är lastade med farligt gods. Till farligtgods bör räknas petroleumprodukter och gods som klassatssom sådant av ()som är ett FN-organ.En stor del av sjöfarten utgörs av färjetrafik. Mångalinjer utgår från tätorters centrum trots att en stor del avtrafiken utgörs av transittrafik och kapacitetsproblem finnsbåde till sjöss och till lands. Berörda myndigheter bör ges iuppdrag att undersöka möjligheterna av att flytta ut en delhamnverksamhet som huvudsakligen består av tungatransporter från städernas centrum. T.ex. delar avFinlandstrafiken till och från där ,och kan vara alternativ.Dagens moderna färjor med tekniskt avancerad reningsamt drift med ren och lågsvavlig olja visar att sjöfartensmiljöproblem drastiskt kan minska. Vi hänvisar tillvänsterpartiets motion 1990/91:Jo98 om färjetrafiken.Efter svenska kusten finns det ett system förtrafikinformation -- TIC. Det finns inom sjötrafikområdenaStockholm, , och . Det ansessom fullt möjligt att utveckla detta system till att ocksåomfatta miljöhänsyn och naturskydd. Med nuvarandeomfattning på systemet är fartygen skyldiga att rapporterapassage av i lag fastställda punkter i farlederna till TIC.Information går därefter tillbaka om aktuellafartygsrörelser i farleden. Exempelvis rapporterar ett fartygsom går från till , en sträcka motsvarande13 landmil, sin position vid tio olika tillfällen.Vänsterpartiet föreslår att trafikinformationssystemetbyggs ut och kompletteras med uppgifter till skydd förmiljön. Sjötransporter av farligt gods är det säkrastetransportmedlet. Det hindrar inte att det kan och måsteställas hårdare krav på sjöfarten för att göra dessatransporter ännu bättre. Internationellt sett återstår mycketatt göra. Särskilt mot bakgrund av att sjöfarten också ärutsatt för lycksökare och mindre nogräknade redare somenbart ser till egen vinning.Vänsterpartiet föreslår en utveckling av sjöfartenstrafikinformationssystem så att det omfattar ävenmiljöhänsyn och naturskydd.Elektroniska kommunikationerElektroniska kommunikationer -- data, telefoni, telefax,TVoch satellitteknik m.m. -- ingår i ett bärkraftigt samhälle.Dess miljöeffekter är försumbara. Utvecklingen påområdet är mycket snabb och succéartad. Troligtvis kommerett stort kommunikationsbehov att fyllas av dessa typer avkommunikationsslag . Vi ser t.ex. nu hur fysiskoch brevbefordran konkurreras ut avfaxkommunikation.Denna utveckling har många positiva drag. Samhälletbör med utbildning, information och forskningsinsatser geden breda allmänheten möjlighet att använda tekniken påett sådant sätt att demokratins krafter stärks på alla nivåer.Större uppmärksamhet måste ägnas åt risken att de nyakommunikationsmedlen används på ett sätt som kränkerden personliga integriteten och används för storskaligcentralstyrd manipulation av information. Det är ocksåviktigt att de samhällsägda eller samhällsstyrda företagenges rimliga möjligheter att använda den nya tekniken.FlygetAntalet resande med flyg har fördubblats . ökade antalet passagerare inom den utrikesflygtrafiken (1988 ), inom inrikesflygetmed () medan antalet passagerare inomchartertrafiken minskade (+ 12 %1988).Under år 1990 har däremot ökningen avtagit och år 1991har flygresandet relativt kraftigt minskat. Orsaken är tillstörsta delen den internationella lågkonjunkturen.Trots flygets alla negativa följder på miljön och detfaktum att den miljövänliga järnvägstrafiken drabbas avhård konkurrens är regeringen oreserverat positiv tillflygets häftiga expansion.Vänsterpartiet kräver en annan utveckling. Urenergisynvinkel är flyget det sämsta tänkbaratransportmedlet som dessutom ger upphov till svåramiljöstörningar. I Syd- och måsteutbyggnaden av snabbtågen påskyndas. Om en rejälsatsning görs på snabbtåg och andra former avkollektivtrafik -- matartrafik, hyrbilssystem etc -- kommerflygresandet inte att öka så som regeringen antar. Fårdessutom flyget stå för de kostnader det orsakar --luftföroreningar, buller m.m. -- blir andrakommunikationsslags relativa lönsamhet stärkt på mångasträckor.Flyg skall vara ett alternativ på långa sträckor.Vi anser att ytterligare miljardinvesteringar vid ,m fl flygplatser är oförsvarliga med hänvisningtill bl.a. flygets miljökonsekvenser. Inga nyatrafikflygplatser skall enligt vår mening få byggas i Syd- ochMellansverige om de planerats för att underlätta ett ökattrafikutbud.Utvecklingen går också mot större plan vilket betyder attantalet landningar inte ökar lika fort som resandet. Ävendetta motverkar behovet av större flygplatskapacitet iSverige. Behovet av större plan beror bland annat påbristen på flygplatskapacitet i andra länder.Avreglering av flyget får inte ske utan ytterst noggrannaöverväganden och konsekvensbeskrivningar ur en radaspekter. Det är säkerhetsaspekter, det är stränga framtidamiljökrav som kommer att åläggas flygverksamheten, det ärfrågan om regionalpolitiska skäl. En monopolsituation påden svenska flygmarknaden bör undvikas. Såväl nationellasom internationella erfarenheter av avreglering måstebeaktas. Även om trafiksäkerheten i flygtrafiken är högjämfört med i vägtrafiken måste uppmärksamhet ägnas åtfrågan så att hårda ekonomiska krav inte underminerardenna säkerhet.Forskning och utvecklingSamhället bör så långt som möjligt styra FoU -- insatsertill de kommunikationsslag som kan ingå i ett bärkraftigtsamhälle. Det innebär att den nuvarande inriktningen påprojekt som DRIVE och inte ska stödjas.Dessa projekt är för det första till stor delverklighetsfrämmande och för det andra är de inriktade påen framtid med en enorm ökning av bilismen vilken aldrigkommer till stånd. Regeringen måste viatransportforskningsberedningen, verk och myndigheterverka för att dessa och andra projekt får en inriktning motett bärkraftigt samhälle och kommunikationer som ärdemokratiskt kontrollerbara och uppfyller rimliga krav påsocial och regional rättvisa. Initierade bedömare hävdart.ex. att järnvägsforskningen varit försummad under långtid i landet. Regeringen har ett ansvar att söka ändraforskningens inriktning.I konsekvens med vad som anförts i motionen krävervänsterpartiet att all samhällelig upphandling av transporteroch kommunikationsteknik ska ingå i en strategi för ettbärkraftigt samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att trafiksektorn måsteingå i ett bärkraftigt samhälle,2. att beslutar att momsen på kollektivtrafikenskall tas bort ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av minst 65 miljarderkronor till nyinvesteringar inom järnvägssektorn ,4. att till Nyinvesteringar i stomjärnvägar (D2) för /93 anvisar . utöver vadregeringen har föreslagit eller således 1 ,5. att till Drift och vidmakthållande av statligajärnvägar (D 1) för /93 anvisar 700 000 000kr. utöver vad regeringen har föreslagit eller således ,6. att beslutar att de ökade investeringsmedlentill stomjärnvägar i första hand skall gå till projekt påvästkustbanan och ostkustbanan,7. att beslutar att landets järnvägs- ochvägkapital inte får fortsätta att minska,8. att beslutar att anslaget tilllänstrafikanläggningar delas på väg- resp. järnvägsanslag,9. att till Byggandet av länstrafikanläggningar(B 4) för /93 anvisar . utövervad regeringen har föreslagit eller således 1 ,10. att till Köp av interregional persontrafik påjärnväg (G 2) för /93 anvisar 100 000 000 kr.utöver vad regeringen föreslagit eller således 649 000 000kr.,11. att begär att regeringen initierar ochstödjer en informationsinsats som bl.a. beskriverkvinnoperspektivet på trafiksystemet,12. att beslutar avskaffa anslaget till Särskildabärighetshöjande åtgärder (B 7),13. att till Drift och underhåll av statliga vägar(B 2) för /93 anvisar . utövervad regeringen har föreslagit eller således 6 ,14. att till Bidrag till drift och underhåll avstatskommunvägar (B 5) för /93 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit eller således ,15. att till Drift och byggande av enskilda vägar(B 6) för /93 anvisar . utövervad regeringen föreslagit eller således ,16. att till Byggande av riksvägar (B 3) /93 anvisar . mindre än vadregeringen föreslagit eller således 1 ,17. att till : Försvarsuppgifter (B 8)för /93 anvisar . mindre än vadregeringen föreslagit eller således ,18. att till : Försvarsuppgifter (D 5)för /93 anvisar . mindre än vadregeringen föreslagit eller således ,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöanpassade drivmedel,220. att till Bidrag till svenska rederier /93 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit eller således ,21. att hos regeringen begär förslag i syfte attskärpa lotstvånget,22. att hos regeringen begär att Sjöfartsverketfår i uppdrag att utveckla sjöfartenstrafikinformationssystem så att det även omfattarmiljöhänsyn och naturskydd,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samhällets ansvar för att geallmänheten möjligheter och kunskap till att kunnaanvända elektroniska kommunikationsslag bl.a. på så sättatt demokratin stärks,324. att av miljöpolitiska skäl beslutar att ingaytterligare miljardinvesteringar, vid ochLandvetter, som syftar till att främja fortsatt expansion avden inrikes och utrikes flygtrafiken, skall medges,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning och utveckling.