mot · GF02Fi44 · 1992-05-11 00:00:00 — Föreliggande förslag från regeringen bördock inte ligga till grund för ny lagstiftning, ochVänsterpartiet yrkar avslag på propositionen.En ny utredning bör tillsättas med uppgift att se överföretagens energibeskattning, och lägga förslag till ett nyttsystem som tillgodoser miljöintressena som detskapar rimliga konkurrensförutsättningar för särskiltutsatta branscher och företag.5.5 Höjd koldioxidskatt m.m.Regeringen vill finansiera den föreslagna sänkningen avenergiskatten för industrin med en höjning avenergiskatterna för hushållen. motsätter siginte höjda energiskatter för hushållen som inordnas i ettmiljö- och fördelningspolitiskt sammanhang. Vi motsätteross dock av fördelningspolitiska skäl en ensidig överlastningav skatteuttaget från företagssektorn till hushållen.Under det senaste året har konsumtionen av el ökatmärkbart i hushållen. Vi har i motion tagit upp kraven på förnyelsebaraenergikällor, energirådgivare i kommunerna m.m. Deträcker dock inte för att få ner energikonsumtionen. Vi hartill budgetpropositionen föreslagit en höjning avskatten på el samt höjd koldioxidskatt.Vänsterpartiet kan tänka sig att tillstyrka en höjning avenergiskatten för hushållen under förutsättning attinkomsterna används för miljösatsningar, t.ex. tillutveckling av alternativ energiteknik och energibesparandeåtgärder.Vi vill i detta sammanhang peka på att biobränslen ochdess avläggare biogasen inte ger några koldioxidutsläppsom går in i kretsloppet. De bidrar såldedes inte tillväxthuseffekten. finns det knappast någotenergislag som är så misshandlat av politiska organ sombiobränslena. Ständigt ändrade villkor har lett till en stortveksamhet hos både producenter och konsumenter.För att göra biobränslemarknaden till enframtidsmarknad krävs satsning på forskning, information,temporärt stöd för el- och värmeproduktion i kommunernam.m. En kraftfull satsning på biobränslena skulle enligtberäkningar ge mellan 10 000 och 20 000 årsarbeten -- tillstor del i de delar av landet där behovet av nya jobb är somstörst. Regeringen bör återkomma med förslag enligt vadsom sägs i motionen.5.6 MervärdesskattRegeringen föreslår att momsen sänks med 3procentenheter från . Regeringenmotiverar sitt förslag med att man vill kompenserahushållen för slopat schablonavdrag och höjdaenergiskatter samt med att sänkningen är ett led i ennödvändig EG-harmonisering.Vänsterpartiet har i motion 1991/92:Sk352 ''En rättvisskattepolitik'' utförligt redovisat en rad sakskäl som visar attSverige inte behöver genomföra någon stor eller snabbreducering av momsen med hänvisning tillEuropaintegration. Regeringens argument och hänvisningtill EG framstår i detta sammanhang mera som svepskäl föratt genomdriva skattesänkningar som främst är ideologisktmotiverade.Vänsterpartiet yrkar dessutom som framgår nedanavslag på regeringens förslag att slopa schablonavdraget på4 000 kr.Mot denna bakgrund och med tanke på de ansträngdastatsfinanserna yrkar avslag på förslaget attsänka momsen den 1 januari 1993.5.7 Slopat schablonavdragRegeringen föreslår att schablonavdraget på 4 000 kr.slopas för . Tekniskt medför förändringenatt reskostnader endast är avdragsgilla till den del deöverstiger , och att övriga kostnader för inkomstensintjänande endast är avdragsgilla till den del de överstiger 1000 kr.Regeringens förslag medför en skatteskärpning för allalöntagare. I kronor räknat blir skatteskärpningen störst fördem som erlägger statsskatt, . ),medan höjningen begränsas till . I procent av disponibel inkomst drabbaslåginkomsttagaren dock hårdast, sommomssänkningen troligen gynnar höginkomsttagaren mestrelativt sett. Totalt får därför den av regeringen föreslagnaskatteomläggningen sneda fördelningseffekter.Att slopa schablonavdraget gör dessutom attdeklarationsförfarandet blir mer komplicerat såväl förmånga hushåll som för granskande myndigheter.Detta att alla låglönegrupper drabbas av slopatschablonavdrag som det är höglönegrupper ochhushåll med förmögenheter som redan gynnats avregeringens tidigare skattesänkningar gör att Vänsterpartietyrkar avslag på förslaget att slopa schablonavdraget.5.8 Slopad fastighetsskatt på kommersiella lokalerRegeringen föreslår att fastighetsskatten förkommersiella lokaler -- lokalhyreshus -- skall avskaffas.Regeringen motiverar förslaget med attfastighetsmarknaden efter en mycket spekulativ period nugenomgår en kris som påverkar banker och finansiellaföretag negativt.Det är riktigt att fastighetsmarknaden har genomgått ensvår kris, vars verkningar ännu inte är över. Skattesystemetbör dock utformas efter principer som kan ligga fast övertiden. I en internationaliserad ekonomi blir skattebasernalättrörligare. Fastighetsskatten är emellertid en skattebassom ligger fast. Då ett välfärdssamhälle av svensk typkräver ett relativt högt skatteuttag är det mindre välbetänktatt helt eller delvis undanta fastigheter från skattebasen.I andra sammanhang föreslår regeringen åtgärder somkommer att påverka fastighetsmarknaden negativt. Det avregeringen föreslagna systemet för bostadsfinansieringleder till stegrade produktions- och hyreskostnader somdestabiliserar fastighetsmarknaden. De av regeringenföreslagna indragningarna av pengar från kommunsektornkommer att tvinga många kommuner att fortsätta sälja fastatillgångar, främst fastigheter. Även detta påverkarfastighetsmarknaden negativt. har yrkatavslag på regeringens förslag i dessa avseende och omriksdagen bifaller yrkanden kommer dettaatt verka positivt för fastighetsmarknaden.Vänsterpartiet yrkar avslag på förslaget att slopafastighetsskatten på lokalhyreshus.I ett avseende finns det dock skäl att vidta en förändringav beskattningen av kommersiella lokaler, och det gällerden tillfälliga höjningen av fastighetsskatten för dessafastigheter. Med anledning av den tidigare överhettningenpå fastighetsmarknaden höjdes fastighetsskatten förlokalhyreshus till vid 1992 och taxeringar. Då det ej längreråder någon överhettning på fastighetsmarknaden så harskälen för den tillfälliga höjningen bortfallit. bördärför besluta att återgå till den tidigare nivån förfastighetsskatten på lokalhyreshus.5.9 Slopat grundavdrag för inkomster över brytpunktenVänsterpartiet har ovan yrkat avslag på förslaget attslopa schablonavdraget. Vi har däremot vid upprepadetillfällen föreslagit att grundavdraget bör avskaffas för demsom erlägger statsskatt, se senast motion 1991/92:Sk351''Skattepolitik för arbete och välfärd''.Vänsterpartiets förslag innebär att grundavdragettrappas av så att det helt är borta över den gräns därstatsskatt utgår, för ca . Dennabasbreddning gör att de som har en hög inkomst får denkraftigaste skatteskärpningen, medan låginkomsttagare fåringen eller en mycket liten skattehöjningen. Slopatgrundavdrag för dem som erlägger statsskatt har således enmycket bättre fördelningsprofil än ett slopatschablonavdrag som regeringen föreslår. Att slopagrundavdraget komplicerar inte hellerdeklarationsförfarandet, vilket förslaget att slopaschablonavdraget gör.Att slopa grundavdraget för dem som erlägger statsskattkan beräknas ge skatteintäkter på ca 8--9 miljarder kronorför . bör begära förslag hosregeringen till slopat grundavdrag i enlighet med vad somovan anförts.5.10 Återställande av vissa skattesänkningarRegeringen har under sin hittillsvarande mandatperiodsänkt en rad skatter. Skattesänkningarna har inte gjort attSverige fått någon ny start, däremot har såvälbudgetunderskotten som arbetslösheten tagit ny fart.En betydande del av skattesänkningarna var ett resultatav bifall till proposition 1991/92:60''Skattepolitik för tillväxt''. har tidigareyrkat att borde besluta att skatteuttaget i de flestafall borde återgå till vad som var fallet innan biföllproposition 1991/92:60.Vänsterpartiet har motiverat detta medfördelningspolitiska och statsfinansiella skäl. Avregeringens proposition 1991/92:150 framgår attunderskotten för /93 nu har stigit frånberäknade 70 till över 100 miljarder. Detta gör detmotiverat att upprepa några av de tidigare ställda kravenfrån motion 1991/92:Sk351, ''Skattepolitik för arbete ochvälfärd. ''bör således hos regeringen begära förslag tillåterinförande av de regler som gällde för beskattning avkapitalinkomster innan riksdagsbesluten med anledning avproposition 1991/92:60 togs.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag attåterställa skatteskalan för förmögenhetsbeskattningen tillvad som gällde innan besluten med anledning avproposition 1991/92:60 togs.Riksdagen bör slutligen hos regeringen begära förslagtill ränteavdragstak enligt vad som tidigare anförts i motion1991/92:Sk351, dvs. ett strikt avdragstak för ränteutgifteröverstigande 100 000 kr.Att återställa kapitalbeskattningen skulle inte göra attSverige hamnade i ett extremt ogynnsamt läge i förhållandetill kapitalbeskattningen i andra länder. Enligtfinansdepartementets studie '', ochskatterna'' framgår att med en nominell kapitalbeskattningpå i skulle svensk industri fortfarande varainternationellt konkurrenskraftig. Detta gäller särskilt viden låg inflation i Sverige.nKapitalinkomstbeskattning i och EG-länderna1991-01-01 vid maximala marginalskatterAktierReavinsterRäntorSverige3019,130Sverige (930101)2515,125Genomsnitt EGovägt47,26,238,5vägt50,57,435,4(vägt avser BNP vikter 1990 gemensam valuta)(Summa ovan intäkter = 5,3+9 = 14,3) + energihöjningarca 4 mdr. totalt höjningar med uppemot 20 mdr. )(Källa: , och skatterna, sid 60)5.11 FöretagsbeskattningVänsterpartiet har vid upprepade tillfällen framfört kravom att företagsbeskattningen borde reformeras. Vi vill haett system som är så enkelt att snedvridningar ochinlåsningseffekter minimeras.Den internationella marknaden ställer krav på attavkastningen i ligger på en konkurrenskraftig nivå.Då bör även beskattningen av vinsterna ligga på eninternationell nivå. En omfattande och publiceradundersökning från visar emellertid attbeskattningen av svenska företagsvinster ligger bland delägsta inom hela OECD-området.Finansdepartementet har redovisat OECD-undersökningen i ovan nämnda sammanställning kringSverige och EG, ''och skatterna''. I dennaframgår bland annat följande:Skattekilar för företag /OECDSkattekilar för inhemska investeringar vid enbartbolagsskatt (I), vid bolagsskatt samt ägarskatt (maximalmarginalskatt) (II) samt genomsnittlig skattekil förinternationella direktinvesteringar till visst land (III)Med skattekil avses skillnaden mellan avkastning förebolagsskatt på en marginell investering och avkastningenefter skatt.nIIIIIISverige0,02,01,4Genomsnitt()0,92,32,5Skattebelastning på utdelad vinstSverige visar upp samma lågskatteprofil när detredovisas som total skattebelastning på utdelad vinst.Tabellen nedan redovisar ett vägt genomsnitt för EG-staterna 1991, och detta jämförs med skatten på vinst iSverige 1991 och 1993 vid maximal marginalskatt. Siffrornainom parentes avser skattebelastningen efter s.kAnellavdrag.nTotal skattebelastning på utdelad vinstSverige 199151,0 (40,5)199347,3 (36,3)Vägt EG-snitt56,8(Källa: , och skatterna, sid 50)Redan nominella skattesats för företagsskatt på30 % tillhör de lägsta i industrivärlden. Till detta kommersystemet med den särskilda skatteutjämningsreservenSURV, som reducerar det genomsnittliga skatteuttaget tillca . SURV-systemet är ett tekniskt komplicerat systemsom i praktiken främst gynnar de större företagen. Allaskattesystem som bygger på avdrags- ochreserveringsgsmöjligheter bidrar dessutom till att skapainlåsningseffekter och minskar effektiviteten i ekonomin.Vänsterpartiet föreslår att en utredning angåendeföretagsbeskattningen tillsätts, bland annat med uppgift attföreslå en avveckling av systemet med den särskildaskatteutjämningsreserven.Ett ökat skatteuttag på företagens vinster, och då särskiltde större börsföretagens, är samhällsekonomiskt motiverat.Det skulle innebära en harmonisering uppåt till vad som ärvanligt t.ex. inom EG. Detta skulle också kunna skapafinansiering för justeringar av det indirekta skatteuttaget påvissa produktionsfaktorer.6. Utbildning 6.1 300 miljoner till skolans arbetsmiljöI januarimotion om skolanargumenterade vi för en satsning påarbetsmiljöbefrämjande åtgärder och upprustning avskolorna som en både nödvändig och samhällseffektivåtgärd. Det finns fortfarande anledning att känna stor oroför elevers och lärares arbetsmiljö, när nu regeringenåterigen underlåter att tillföra medel för förbättrandeåtgärder. Talet om bästa skola klingar ihåligt näringenting görs för att elever och lärare ska kunna andasluften i sina klassrum.De 300 miljoner i statsbidrag som redantidigare föreslagit i stimulansbidrag för detta ändamål voreen blygsam investering. Att satsa på upprustning ochförbättrad arbetsmiljö ger arbetsmarknadseffekter förbyggbranschen som det är en absolutförutsättning för att kunna höja kvaliteten påundervisningen i våra skolor. Det är med andra ord bådeutbildningspolitiskt och samhällsekonomiskt motiverat.Vänsterpartiet hänvisar till det tidigare förslaget(Partimotion 1991/92:Ub810) om ett stimulansbidrag tillkommunernas skolväsende för förbättring av den fysiskamiljön i skolan.6.2 Fullfölj den 3-åriga utbyggnaden av gymnasieskolanKravet på besparingar på 7,5 miljarder förkommunerna, i kombination med det kommunalaskattestoppet, har fört med sig att utbyggnaden avgymnasieskolan till skjutits upp eller helt enkeltavstannat i många kommuner. håller därförfast vid sitt tidigare krav att kommunerna måste gesekonomiska möjligheter att fullfölja utbyggnaden avgymnasieskolan. En bred och offensiv satsning pågymnasieskolan är avgörande, inte minst i av hög ochökande arbetslöshet.Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen att266 miljoner satsas för att ge (8 000 årsplatser) av de elever som gått ut 2-årigayrkesförberedande linjer möjlighet att komplettera sinutbildning med ett tredje gymnasieår. Alltid en början, mentyvärr inte den offensiva satsning på gymnasieskolan sombehövs.6.3 Fler platser på högskolanTiotusentals sökande till högskolan kommer att stå utanplats . Den ökade dimensionering som kommit tillstånd räcker alltså inte till. står därför fastvid kravet på ytterligare platser, utöver de av regeringenföreslagna, i enlighet med tidigare förslag (Partimotion1991/92:Ub494). Dessa 2 230 platser bör kunna införlivasinom ramen för befintliga lokaler och utrustning framför alltinom mindre resurskrävande utbildningar. Ett klarteckenbör redan nu kunna ges till högskolorna som allt efterförmåga skulle kunna ansöka om medel för en sådanutökning av antalet platser.I kompletteringspropositionen riktashögskolesatsningarna på språkutbildningarna samt 1 250årsstudieplatser för ett s.k. tekniskt basår. Vi hänvisar tilltidigare förslag om satsning på en teknisk-humanistiskutbildning och anser vad avser språkutbildningarna attutökningen istället för att inriktas på ett enskilt ämne börfördelas över samtliga LIF-utbildningar (Lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser).7. Bostadspolitiken 7.1 InledningDet politiska målet för bostadspolitiken måste vara attbevara och utveckla den internationellt sett lyckade svenskasociala bostadspolitiken. Den borgerliga regeringensbostadspolitik har i praktiken helt dominerats av enmoderat ideologi som följs upp ikompletteringspropositionen. Den borgerliga regeringensaknar känsla för dem som inte kan köpa sig fria från deproblem som finns inom bygg- och bostadssektorn.För att få en komplett bild av Vänsterpartietsbostadspolitik och ett alternativ till regeringens förslaghänvisas till partimotion i januari 1992.Regeringens förslag kan kritiseras ur två allvarligaaspekter: Analyser av förslagens effekter på verklighetensaknas, det gäller bl.a. effekten på den framtidabostadsproduktionen, boendekostnader,segregationseffekter, rörligheten på marknaden m.m. Denandra allvarliga aspekten är det faktum att regeringenlägger fram förslag som inte på något sätt tycks varaförankrade eller förhålla sig till konjunkturläget och deproblem som finns på arbetsmarknaden och inom bygg- ochbostadssektorn.Bostadspolitiken är av grundläggande betydelse förvälfärden i vårt land. Stora förändringar avbostadsfinansieringen borde vara föremål för bredaöverenskommelser över blockgränserna -- för att undvikabrådstörtade förändringar efter varje val. På samma sättsom särskilda förhandlingar och överenskommelser harträffats angående trafiken borde bostadspolitikenbehandlas. Detta är ett önskemål från alla aktörer inombygg- och bostadssektorn.7.2 Utveckla den sociala bostadspolitiken -- inteavveckla!Det behövs förändringar inom bygg- ochbostadssektorn. Ett skäl är att bostadssubventionerna i alltför hög grad gynnat höginkomsttagare. står av hushållen som mottagare av 25 miljarder ibostadsstöd. Detta förhållande är ur Vänsterpartietsgrundsyn helt oacceptabelt. Andra problem är de mäktigamonopol som finns inom bygg- och byggmaterialsektorn,kostnadsstegringar inom bostadsbyggandet och trögheteninom systemen.Nödvändiga förändringar måste också ta hänsyn tillstatsfinansiella effekter. Den överhettning som rått inombyggsektorn fram har tillsammans medmonopolsituationerna gjort att landets resurser ej utnyttjatseffektivt. I partimotion från januari 1992framhålls avgörande skäl för att det s.k. räntelånesystemetbör införas. Dessa skäl kvarstår. Även bostadspolitikenmåste bidra till en sund statsfinansiell situation. Räntenivånmåste hållas på så låg nivå som möjligt. Ettbudgetunderskott på över 100 miljarder inger stor oro ävensett ur bostadspolitisk synvinkel eftersom räntenivån äravgörande för bygg- och boendekostnaderna. Omräntenivåerna förblir höga medför regeringens förslagkatastrofala effekter på nyproduktionen ochboendekostnaderna.De åtgärder som regeringen nu föreslår är mycketdrastiska och avses att genomföras . Det ärkanske därför korrekta och fullständiga analyser av de nuframförda förslagen saknas i både utredning och ikompletteringspropositionen.Sanningen är ju den att de analyser som gjorts avutomstående experter från finansinstitut och bostadsorganvisar att det finns risk att nyproduktionen av bostäder heltupphör och att hyrorna i vanliga lägenheter går upp medmellan 500 och . Det skulle innebärasvåra konsekvenser för många boende och bostadsökande.I direktiven ingick att utredningen skulle peka på tänkbaraskattesänkningar som skulle kompensera hushållen förökade boendekostnader. Sådana förslag påskattesänkningar saknas helt. Regeringens förslag kandärför leda till ökade ekonomiska påfrestningar förkommunerna som tvingas till stora obudgeteradebidragsutbetalningar.Mycket varierande siffror på de ökadeboendekostnaderna har angetts. Att dessa har varieratstarkt beror framför allt på att utredningens förslagförutsätter att en egen insats på ligger utanför kostnadskalkylen.Regeringens förslag innebär även att problemen påarbetsmarknaden inte beaktas, vilket är helt oacceptabeltur social och ekonomisk synvinkel. Detta kan inteVänsterpartiet acceptera.I utredningen och kompletteringspropositionenframhålls vikten av förenklingar i administrationen.Självklart är det bra om förenklingar i administration kanuppnås. Med den s.k. schablonen i bidragsunderlaget finnsdet dock vissa risker. En sådan uppenbar risk är att intressetför en god kvalitet och standard i nybyggda bostäderminskar. Sämre material och lägre kvalitet i byggprocessenkan leda till ökade underhållskostnader i framtiden.En annan risk som föreligger är att kraven på godtillgänglighet för handikappade åsidosätts. Minimikrav pågod standard, kvalitet och tillgänglighet bör finnas med isystemet. Annars kan följden lätt bli att ett utökatkontrollsystem måste byggas upp!Det är också viktigt att riktade insatser motmiljonprogramområdena kan fortsätta och helst utökas.Det är bl.a. de effektivaste åtgärderna för att motverkasegregation.Möjligheterna att fördela samhällets stöd tillbostadssektorn regionalt bör också utredas. Kanskesubventionerna i högre grad ska gå till regioner där vi kanförvänta oss fortsatt bostadsbrist.Med hänvisning till ovanstående yrkar vi avslag påregeringens yrkande 2.8 i Bilaga I:5 punkterna 1 till 5.Om grundläggande avslagsyrkandefaller, anser vi att tidpunkten för ikraftträdande av det nyasystemet bör skjutas på till . Detta utgör enkraftig stimulans till byggbranschen att fullfölja planeradesatsningar . Den av regeringenföreslagna kontrollstationen inträffar därvid efter två åristället för tre år.Ett ytterligare andrahandsyrkande måste bli att ett nyttbostadsfinansieringssystem måste utformas så att det får engynnsam fördelningspolitisk effekt. Regeringens förslag harmotsatt effekt.Riksdagen bör också ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om risken för försämrad kvalitet iboendet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de riktlinjer för denekonomiska politiken som förordas i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de miljöpolitiska styrmedlenmåste inordnas i en övergripande strategi,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om 10 extra miljarder för attbekämpa arbetslösheten,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förtida utbetalning av 4 miljarderkronor av statsbidragen till kommunerna för ROT-program,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förverkligandet av myndighetersoch verks investeringsplaner,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning och kunskapshöjningi industrin,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillfällig pensionssänkning,8. att avslår regeringens förslag att minskastatsbidragen till kommuner och landsting med 7,5miljarder kronor ,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdesäkrade statsbidrag,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den kommunala verksamhetensom en viktig del av samhällets infrastruktur,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en kommunalexpansion,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nej till ökad avgiftsfinansiering,13. att avslår regeringens förslag till ett nyttgenerellt statsbidragssystem,14. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att lämna förslag till ett nyttbehovsinriktat generellt statsbidragssystem som kan träda ikraft ,15. att avslår regeringens förslag till nyttsystem för utbetalning av kommunalskattemedel,16. att avslår regeringens förslag tillkommunalskattestopp,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målstyrning,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bra offentlig verksamhet,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energibeskattningen,20. att avslår regeringens förslag till sänktenergibeskattning för företagen,21. att bifaller regeringens förslag om höjdenergibeskattning för hushållen under förutsättning attinkomsterna används för miljösatsningar,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biobränslen,23. att avslår regeringens förslag till sänktmervärdesskatt,24. att avslår regeringens förslag till slopandeav schablonavdraget,25. att avslår regeringens förslag om slopadfastighetsskatt på lokalhyreshus,26. att beslutar att återgå till nivå påfastighetsskatten för lokalhyreshus,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopat grundavdrag förinkomster över brytpunkten,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återställande av vissaskattesänkningar,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om företagsbeskattning,30. att beslutar om ett stimulansbidrag för attförbättra den fysiska miljön i skolan enligt vad i motionenanförts,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden av den treårigagymnasieskolan,32.