mot · GF02Ub66 · 1992-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:95 Valfrihet och fristående skolor InledningI propositionen föreslås att flertalet friståendegrundskolor genom ett nytt bidragssystem skall gesmöjligheter att verka på i stort sett samma villkor som dekommunala grundskolorna.Av landets 61 fristående skolor är sju så kalladeinternationella skolor med undervisning på annat språk änsvenska. Till denna grupp hör Tyska skolan, LycéeFrançais , ,, , TantoSchool och en separat del av Bladins skola.I propositionen föreslås att de sju internationellaskolorna skall undantas från det nya bidragssystemet. Pådenna punkt bör modifiera regeringens förslag.De internationella skolornaI propositionen fastslår regeringen att rätten ochmöjligheten att välja skola är viktig i ett fritt samhälle.Därför måste -- enligt regeringen -- det offentliga stöd somtillfaller en skola ''utgå från vilket ansvar och åtagande somskolan tar och fullgör''. Regeringen konstaterar vidare attdagens fristående skolor huvudsakligen bygger på särskildpedagogik eller på konfessionell grund och uttryckerförhoppningen att det nya bidragssystemet skall starta enutveckling även av fristående skolor med andra profiler.De internationella skolorna är just skolor med en sådan,annorlunda profil. En snabbt ökande internationaliseringoch den fortlöpande europeiska integrationen gör också attintresset växer för denna typ av skolor. Det är därför viktigtatt rätten och möjligheten att välja språkskolor intebegränsas. En begränsning skulle också framstå somparadoxal när inriktningen på reformeringen av läroplanenför är att stärka språkkunskaperna.Propositionens motiv till att utesluta de sjuspråkskolorna från det nya bidragssystemet är att skolorna''tar emot barn som endast för är bosatta iSverige eller barn som har andra skäl att få en utbildningmed internationell inriktning. Undervisningen är ocksåanpassad till dessa barns behov. För de flesta barn somstadigvarande bor i utgör inte de internationellaskolorna något alternativ. ''Om det offentliga stödet -- i enlighet medpropositionen -- skall utgå från skolornas ansvar ochåtaganden kan man inte på denna grund diskriminera deinternationella skolorna. De fullgör samma åtaganden somandra fristående grundskolor, nämligen att meddelaundervisning för vilken skolplikt föreligger. Denomständigheten att de internationella skolorna i varierandeutsträckning tar emot elever som vistas i landetminskar inte skolornas åtagande, eftersom skolpliktnormalt föreligger även för dessa elever.De internationella skolorna är heller inte, såsom antydsi propositionens motivering, ensidigt inriktade motundervisning av utländska barn som tillfälligt gästar vårtland eller mot svenska barn, vars familjer planerar längrevistelse utomlands. Tvärtom efterfrågas utbildningen i höggrad av vanliga, svenska familjer som gjort sammabedömning som regeringen, nämligen att den ''vanliga''språkutbildning är otillräcklig.Av exempelvis Tyska skolans ca 400 grundskoleeleverhar ungefär hälften svenska som sitt modersmål. Av de 35à av eleverna som har tyska som modersmål ärflertalet även svensktalande, födda eller sedan längebosatta i . Endast en mindre del, kanske ,är utländska elever bosatta i för en kortare tid.Genom sin tonvikt på främmande språk har deinternationella skolorna onekligen en speciell karaktär.Däremot är denna inte nödvändigtvis mer speciell änkaraktären på en fristående skola som grundar sinundervisning på en särskild pedagogik eller som harkonfessionell prägel. Framför allt är det inte korrekt attpåstå att de internationella skolorna inte skulle utgöra ettalternativ för flertalet barn som stadigvarande bor i internationella skolorna bör mot denna bakgrundautomatiskt inordnas i det nya systemet så att bidrag utgårför varje skolpliktig elev. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det i proposition 1991/92:95föreslagna bidragssystemet skall omfatta även s.k.internationella skolor.