ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02A202 · 1992-01-27 00:00:00 — Fackets roll vid arbetsmarknadspolitiska åtgärder Arbetsmarknadspolitiken i har sedan längepräglats av en strävan att nedbringa arbetslöshetstiderna förde arbetssökande. Det är viktigt att denna inriktning blirvägledande också . Få situationer kan vara såförödande för en människa som arbetslöshet och då särskiltom arbetslösheten blir långvarig.Arbetslöshet behöver emellertid nödvändigtvis intealltid vara detsamma som att man helt saknar arbete. En alltstörre del av de arbetslösa utgörs av deltidsmarkerade.Detta är särskilt påtagligt inom servicenäringarna, därockså andelen arbetslösa i a-kassorna överstigergenomsnittet för samtliga arbetslösa. Handeln kan tjänasom ett exempel på en bransch i denna situation.Serviceverksamhet bedrivs ofta i små företag.Strävanden att genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder gearbetslösa arbete kan ibland medföra att anställda, som i etttidigare skede fått neddragen arbetstid, vid en utökning avarbetstiden i företaget ej får sin borttagna tid åter, utandenna tid går i stället åt för att skapa ettsysselsättningstillfälle i form av arbetsmarknadspolitiskåtgärd.Följden blir att samhället får betala delsarbetslöshetsunderstöd till den anställde med reducerad tid,dels en stor del av lönen för det arbete som den temporärtanställde utför på de timmar den deltidsmarkerade oönskatmistat. Den här beskrivna situationen har sin grund i enintressekonflikt mellan två grupper arbetslösa, en typ avkonflikt som dock går att lösa.För att de arbetsmarknadspolitiska stöden skall bli såeffektiva som möjligt måste naturligtvis dessa kunna sättasin mycket snabbt. Men ur effektivitetssynpunkt är det minstlika viktigt att stöden sätts in på rätt sätt. För att tillgodosekravet på effektivitet är det därför viktigt att utnyttja denerfarenhet och kunskap som finns hos de fackligaorganisationerna.Enligt vår mening bör yttrande från berörda fackligaorganisationer fordras för att en ansökan omberedskapsarbete, rekryteringsstöd etc. skall behandlas.Detta bör kunna administreras så att inte snabbheten iinsatserna för ett eventuellt arbetsmarknadsstöd gårförlorad.Arbetsgivarens informationsplikt enligtmedbestämmandelagen löser inte de problem som berörs idenna motion.Att förankra de arbetsmarknadspolitiska stöden hos defackliga organisationerna är, som vi ser det, en naturligåtgärd för att öka effektiviteten i insatserna. Ett system medyttrande från facket för att en ansökan omberedskapsarbete, rekryteringsstöd etc. skall behandlas harfunnits tidigare. Det fungerade väl. Vi finner därför ettåterinförande av ett sådant system som synnerligenvälbetänkt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fackets roll vid beslut omarbetsmarknadspolitiska åtgärder.
mot · GF02A203 · 1992-01-27 00:00:00 — Raka ackord i yrkesmässig trafik Hetsen i trafiken, speciellt i storstäderna, är stor. Isärskilt hög grad gäller detta den yrkesmässiga trafiken.Man kan iaktta hur den yrkesmässiga trafiken mereller mindre struntat i gällande trafikregler för att vinna litetid. När trafikljusen visar gult sken så uppfattas det avmånga inte som en signal att bromsa in inför det väntaderödljuset utan tvärtom, mera gas för att fösöka komma överkorsningen, i många fall mot rött ljus med de risker detinnebär för fotgängare och korsande trafik. Brott motgällande hastighetsregler är mycket vanliga och risken förolyckor ökar även av den anledningen.Taxi har i allt större utsträckning övergått från dettidigare vanliga blandackordet, där lönen bestod av en fastdel och rörlig del i form av en viss procent på det inkördabeloppet, till en lön som enbart består av en procentandel.Med andra ord ett rakt ackord. Detta i kombination med attutbudet av taxi överstiger efterfrågan gör att konkurrensenblir mycket hård. Frestelsen att vinna lite tid för att sedanförsöka få en ny körning ökar. Dessa frestelser innebär enbetydande risk för trafikolyckor.Eftersom förarnas arbetsmiljö påverkas negativt av denhär utvecklingen är det fråga om problem när det gällertrafiksäkerheten i allmänhet men också en viktigarbetsmiljöfråga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förbud mot rakaackord inom yrkestrafiken.
mot · GF02A205 · 1992-01-27 00:00:00 — Nuvarande A-kassebestämmelser om villkoren för skall få stämpla som arbetslös har en koppling tillbarnomsorg.En arbetslös förälder har i många kommuner inte rätt attuppehålla en plats för sitt barn i barnomsorgen. Mednuvarande A-kasseregler kan föräldern, utan barnomsorg,inte stämpla och få ut sin ersättning. föräldern fåringen barnomsorg för att hon eller han är arbetslös ochingen A-kasseersättning för att barnomsorg saknas.Samma situation kommer nattpersonal i om de hararbetat natt och löst barnomsorgen förnattarbete. Blir hon/han utan arbete får hon/han intestämpla som arbetslös för hon/han har ingen barnomsorg pådagen.Ingen kan tvinga någon att ta ett nattarbete om de varitdagarbetare, men en nattarbetare kan tvingas att ta ettdagarbete fast hon/han har arbetat ochinrättat sitt liv och sin ekonomi efter detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om A-kassebestämmelsernaskoppling till barnomsorg.
mot · GF02A206 · 1992-01-27 00:00:00 — Vidareutbildning av arbetslösa byggnadsarbetare Den moderna yrkesutbildningen för byggnadsarbetareinom gymnasieskolans ram är väl avpassad att geungdomarna en god yrkeskunskap. Men för att bli enskicklig hantverkare räcker det dock inte med enbart dennautbildning utan det krävs i första hand omfattande praktiskerfarenhet. Trots stor praktisk erfarenhet kan det mångagånger föreligga ett behov hos byggnadsarbetare attvidareutbilda sig.Enligt Byggnadsarbetareförbundets statistik vararbetslösheten bland byggnadsarbetare av kassamedlemmarna . De närmasteåren förutsägs också en låg byggnation med storarbetslöshet i byggbranschen som följd.Byggnadsbranschen är vanligen mycket utsatt förkonjunkturväxlingar och en betydande arbetslöshet kanstundom förekomma där. börhos den enskilde kunna utnyttjas för vidareutbildning. Vifinner det därför mycket angeläget att sysselsättningsstödetför arbetslösa byggnadsarbetare i första hand avservidareutbildning till skickliga hantverkare.Ett högst lämpligt område för sådan vidareutbildningutgör de kulturella byggnaderna. Tillgången på medel föratt underhålla kulturminnesmärkta byggnader är mycketbegränsad. Underhåll av sådana byggnader är till sin typrent hantverksmässigt och de utgör därför godautbildningsobjekt.Vi är medvetna om att det är arbetsmarknadsverketsuppgift att med utgångspunkt från de övergripande mål ochriktlinjer som regering och riksdag fastställer bestämmavilka utbildningar som bör anordnas. Menbyggnadsarbetarkåren är i en sådan besvärlig situation attriksdag och regering måste ta initiativ och anslå medel förupprustning av kulturbyggnader i syfte att utbildabyggnadsarbetare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel och åtgärder förvidareutbildning av arbetslösa byggnadsarbetare tillskickliga hantverkare.
mot · GF02A207 · 1992-01-27 00:00:00 — Översyn av arbetslivsfondens regelverk och praxis Den centrala och de regionala arbetslivsfondernasverksamhet påbörjades , t.o.m.november -91 har man beviljat närmare 2,6 miljarder kr.som bidrag omfattande 3 200 arbetsplatsprogram. Totalthandlar det om att fördela hela 15 miljarder på några år.Folkpartiet liberalerna var emot inrättandet av dessagigantiska fonder och ifrågasatte klokskapen av att skapanya regionala organ. Men finns fonderna och skall dåockså fungera på bästa möjliga sätt -- obyråkratiskt ocheffektivt.Folkpartiet liberalerna aviserade också, då beslutet omArbetslivsfonden togs, att verksamheten bör följas noga.Om den inte fungerar tillfredsställande bör man övervägaatt föra över dessa medel till företagen, därskyddskommittéerna kan fatta beslut om deras användning.Allvarlig kritik har riktats mot fondernasbedömningsgrunder och arbetsmetoder frånYrkesmedicinska kliniken vid Lunds lasarett. Kliniken harspeciellt studerat kvinnors arbetssituation inomlivsmedelsindustrin och monteringsindustrin inom densödra sjukvårdsregionen. har mankonstaterat att arbetsmiljöer som orsakar många och svåraarbetsskador, belastningsskador i axlar och armar, och somdärför är i behov av snabba och omfattande förbättringarinte fått något bidrag. Den dåliga arbetsmiljön har givit högsjuklighet med svåra smärtor, långa sjukskrivningar ochförtidspensioneringar.Kliniken anger tre väsentliga skäl till fondernasagerande:1. Ansökningsförfarandet är utformat på ett sådant sättatt det gynnar stora företag med väl utbyggdskyddsorganisation. Det stora företaget kan tillsätta enprofessionell arbetsgrupp, vilken noggrant kan gå igenomregelverk och praxis samt hålla tät kontakt med fondernashandläggare. Ansökan blir väl förankrad, varför risken föravslag är ringa.2. En riktigt dålig arbetsmiljö kan definitionsmässigt intefå stöd, eftersom det är arbetsgivarens lagstadgadeskyldighet att se till så att arbetsmiljön är rimligt god.3. Fonderna satsar bara pengar om arbetsgivaren självsatsar lika mycket. Det är således svårt för företag medbristande ekonomiska resurser att få bidrag, vilket är ytterstolyckligt.Klinikens slutsats är ytterst kritisk: De miljömässigtsämsta arbetsplatserna får inte tillgång till fondernas medel.En form av Moment 22 har skapats. ''Ont om pengar,svårt att förbättra arbetsmiljön. Dålig arbetsmiljö, meninga pengar och därför inga bidrag till att förbättraarbetsmiljön från Arbetslivsfonden. ''Synpunkterna från Yrkesmedicinska kliniken i på allvar och närmare studeras. Det är i allra högsta gradrimligt att statsmakterna analyserar och kommenterardenna kritik, som formulerats på vetenskaplig ochprofessionell grund. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utredaArbetsmiljöfondens regelverk och praxis.
mot · GF02A208 · 1992-01-27 00:00:00 — Marknadsmässiga löner till lönebidragsanställda Lönebidragsanställda har svårt att få en lön överstigande13.000 kronor . Lönebidraget beviljas i procentav lönekostnaden. Den del av de anställdas månadslön vidheltidsarbete som överstiger får inte läggastill grund för bidrag. Undantag kan göras om det finnssärskilda skäl till det.Denna begränsning i beloppet bör tas bort.Lön skall sättas med hänsyn taget till lönenivån på företagetsamt utifrån de kvalifikationer den sökande har, inte utifrånen begränsning i visst krontal, fastställt av den som beviljarbidraget. Nuvarande bestämmelse utgör ett hinder förarbetshandikappade att erhålla kvalificerade, välbetaldaarbeten med stöd av lönebidrag. Att arbetsgivare självaskall höja lönenivån till marknadsmässiga löner utan att fåkompensation för detta, framstår som orealistiskt. Dennuvarande ordningen framstår som ytterst ojämlik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att basbeloppet . för beviljande av lönebidrag skall slopas.
mot · GF02A209 · 1992-01-27 00:00:00 — Körkortsutbildning i AMU:s regi för kvinnor i glesbygd Körkortsutbildning inom arbetsmarknadsutbildningenfår erbjudas dels den som behöver detta somkomplement till yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning,dels i fall då vederbörande är berättigad till bidrag föranskaffning av motorfordon för handikappade. För densom inte varit ute på arbetsmarknaden ochsom inget hellre önskar än att få komma ut när barnen växtupp och lämnat hemmet finns inte möjlighet tillkörkortsutbildning i AMU:s regi.Tre kommuner, däribland , har fåttprojektpengar att driva jämställdshetsarbete under ocharbetslösa kvinnor kan få ta körkort genomlänsarbetsnämndens försorg. Kravet för att komma i frågaär att man skall vara arbetsökande och körkortet skall varaett villkor för att kunna få arbete. Körkortsutbildningenbetalas till ett visst belopp. Tar det får kvinnornasjälva betala mellanskillnaden.I handlar det mest om vårdarbete ochkvinnor som inte kunnat ta vissa jobb därför attarbetstiderna inte passar busstidtabellen eller kvinnor somhittills säsongsarbetat inom vården. har dekunnat cykla eller åka moped, men har de tvingatstämpla för att de inte kunnat ta sig till arbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att körkortsutbildning anordnasi AMU:s regi för kvinnor i glesbygd.
mot · GF02A211 · 1992-01-27 00:00:00 — -- -- som kompletterararbetsförmedlingens service med bl.a. vägledning, praktik,träning och rehabilitering, har över 2 000 anställdafördelade på ett hundratal platser i landet. Verksamhetenär betydelsefull, men kostar också betydande belopp. Denfinansieras med anslag samt intäkter genomförsäljning av tjänster.Arbetsförmedlingens service gentemot dearbetssökande består av platsförmedling ocharbetsvägledning. Platsförmedling ges till de sökande somkan gå ut i arbete direkt. Övriga sökande får hjälp avarbetsvägledningen. Arbetsvägledningens uppgift är atthjälpa de sökande att finna lämpliga yrken. Det sker genomutredning av intressen och arbetsförmåga. Även utbildningkan bli aktuell. I regel räcker de här insatserna för att måletskall nås. Men det finns fall där ytterligare insatser, kanskefrämst i form av tid, behövs. Därför finns --, där sökande på heltid och medutbildningsbidrag kan få utrett vilket yrke de bör välja.AMI är en stor, dyr och värdefull resurs. Problemet äratt av flera skäl inte alltid utnyttjas fullt ut. Med tankepå sökandes behov och skattebetalarnas utlägg är detta ettoacceptabelt förhållande. En tänkbar lösning på dettaproblem vore, att samlokaliserades medarbetsförmedlingen. En annan och kanske bättre lösningvore att de olika finansierades genom försäljningav sina tjänster till arbetsförmedlingarna och dessutom i frikonkurrens med varandra (nu har varje sin/sinabestämda samarbetspartner/s bland förmedlingarna).Det finns all anledning att då och då se över befintligverksamhet och hur den kan göras effektivare. Ett sätt iAMIs fall kan vara att både öka försäljningen av tjänsteroch den interna konkurrensen mellan instituten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av AMI-verksamheten i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GF02A212 · 1992-01-27 00:00:00 — har drabbats hårt av såväl lågkonjunktur somomstruktureringar i den privata och offentliga sektorn.Arbetslösheten uppvisar nu rekordsiffror. Som vanligt ärungdomarna mest utsatta. Var fjärde 18--19-åring och varfemte under är utan arbete. Om inget görs kandetta få förödande konsekvenser. Arbetslösa ungdomar ärinte bara ett kortsiktigt problem. De långsiktigakonsekvenserna med utslagning m.m. är ofta ännuallvarligare.Den viktigaste fördelningspolitiska åtgärden är att medalla medel bekämpa arbetslösheten, speciellt blandungdomarna. Det är viktigt att i den rådande situationensöka nya vägar där myndigheter, näringsliv, folkrörelser ochenskilda kan samverka i denna, för välfärdssamhället, såviktiga fråga.Utgångspunkten måste vara att blir ett länutan ungdomsarbetslöshet. Därför är det viktigt att ha enökad frihet att använda de medel som är avsatta tillåtgärder mot arbetslösheten. Om målet är klart, betyderinte valet av medlen så mycket. Behoven ochförutsättningar varierar mycket i ett län som Gävleborg.Det viktigaste är att får ökade resurser tilljobbskapar-projekt, speciellt inriktade på ungdomar. Manbör också på försök få rätt att friare utnyttja ordinariearbetsmarknadspolitiska medel t.ex. att man fastställer atten viss summa (t.ex. ) av medlen reserveras tillungdomsprojekt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade resurser för åtgärder motungdomsarbetslöshet och rätten att friare utnyttja ordinariearbetsmarknadspolitiska medel i .
mot · GF02A213 · 1992-01-27 00:00:00 — I regeringens budgetproposition 1991/92:100, bilaga 11,föreslås att statsbidraget till företagshälsovården avvecklasfrån och att behållningen på kontot förföretagshälsovård tillförs statsbudgeten.Under våren 1991 beslutade om ett nyttbidragssystem och också om nya riktlinjer förFöretagshälsovården. Till grund för detta låg den översynav bidragsregler som funnits sedan 1986.Riksdagen beslutade om vissa förändringar för attunderlätta ekonomiskt för småföretagen att ansluta sig tillföretagshälsovården. Förändringarna bestod i attgrundbidraget som är peranställd skulle kvarstå och omprövas varje år.Småföretagartillägget höjdes till samma belopp somgrundbidraget och gränsen för det antal anställda somsmåföretagartillägget ska utgå för sänktes från 50 till 20anställda.Nyanslutningstillägget utgår även med två grundbidragper anställd för det företag som ansluter sig för förstagången till företagshälsovården. Förändringarna har ocksåmedverkat till att många småföretag nu har anslutit sig.Om nu statsbidraget helt försvinner finns en uppenbarrisk att de stora företagen med många anställda beslutar sigför att sköta företagshälsovården på egen hand. Då kommerkostnaden för de mindre och små företagen att bli alltförstor. Företagen kommer då att välja att avstå från attansluta sig till företagshälsovården.Företagshälsovården har en stor betydelse för denförebyggande vården och för helhetssynen på förhållandenapå arbetsplatsen. Betydelsen kommer med störstasannolikhet att öka med den nära koppling mellanrehabilitering och arbetsmiljöinriktade åtgärder som nuhåller på att bli verklighet på arbetsplatserna.Regeringen vill att ska godkänna att detgenerella statsbidraget avvecklas från 1 januari.Regeringens förslag grundar sig på en rapport därRiksförsäkringsverket har kommit fram till attstatsbidragets styrande effekter är svaga. Vidare ''tror inte''att de nya ändringarna kommer attha avsedd effekt och föreslår därför att bidraget avskaffas.Vi anser att det inte räcker med att tro, utan man måsteveta effekterna innan statsbidraget avskaffas. Regeringensäger i propositionen att en utredning ska tillsättas.Utredaren ska bl.a överväga andra former för stöd, t.ex.riktade insatser, och i första hand överväga ettbidragssystem som tillgodoser de mindre företagens behovav företagshälsovård.Vi motsätter oss inte en översyn av företagshälsovården.Men statsbidraget bör vara kvar i nuvarande form till dessatt översynen är gjord och förslag finns på vilka stöd ochbidrag som ska utgå till företagshälsovården . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det nuvarande statsbidragettill företagshälsovården bör bibehållas tills nytt förslagförelagts .
mot · GF02A214 · 1992-01-27 00:00:00 — Kemikalieinspektionen och har i engemensam rapport, ''BEGRÄNSNINGSUPPDRAGET'',redovisat en rad ämnen som har en särskilt skadlig inverkanpå miljön och som därför måste förbjudas. kvicksilver.Kemikalieinspektionen har också tagit upp frågan omkemikalieavveckling inom , vilket resulterat i ettprojekt kallat ''Risk Reduction''. Som ett första stegkommer man att arbeta fram risk-scenarion för ett antalämnen, däribland kvicksilver. Målet är att användningenska upphöra helt.I har tandvårdspersonal som anmält arbetsskadapå grund av kvicksilverexponering, genom användandet avamalgam, ofta fått höra att det är farligare att äta insjöfiskän att arbeta i kvicksilverånga på tandkliniker.Forskare har, bl.a. i samband med obduktioner, funnitatt tandvårdspersonal har höga halter av kvicksilver ihypofysen. En studie av det visarockså att tandvårdspersonal löper mer än en fördubblad riskatt få en ovanlig typ av hjärntumör, malignt gliom. Enligtforskare är möjliga orsaker till denna sjukdom såvälkvicksilver som röntgen och kloroform. Alla tre faktorersom kan vara aktuella i tandvårdspersonalens arbetsmiljö.Svåra allergiska problem är också dokumenterade hos ettantal tandläkare, likaså klassisk kvicksilverförgiftning.Det finns alltså en potentiell förgiftningsrisk förtandvårdspersonal, som inte har uppmärksammatstillräckligt. Ofta har de forskare som slagit larm ommiljöriskerna mötts av likgiltighet. saknas påmånga kliniker utrustning som skulle hjälpa personalen attskydda sig och är många inte medvetna omriskerna.I avvaktan på ett totalförbud mot amalgam somtandlagningsmedel, måste därför frågan omarbetsmiljöriskerna uppmärksammas ocharbetarskyddsstyrelsen få i uppdrag att utfärda bättreföreskrifter, i syfte att skydda personalen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär attarbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att utfärda föreskrifterenligt vad i motionen anförts om arbetsmiljörisker inomtandvården.
mot · GF02A216 · 1992-01-27 00:00:00 — Bidrag till folkhögskolor ur medel för insatser mot arbetslöshet I budgetpropositionen föreslår regeringen att väsentligaresurser anslås för bekämpning av arbetslöshet.Vi föreslår att ur dessa medel överföresdirekt till för att ge Sverigesfolkhögskolor ökade möjligheter att beredautbildningsplatser för elever, som annars löper risk att bliarbetslösa.Sveriges folkhögskolor prioriterar verksamhet förutbildningsmässigt, socialt eller kulturellt eftersattagrupper. Skolformen är mycket flexibel. En mängdfolkhögskolor genomför redan uppdragsutbildning, sombekostas av respektive länsarbetsnämnd. Så gott som allafolkhögskolor är beredda att inrätta kurser anpassade förelever, som söker nya roller på arbetsmarknaden.Vi anser, att den kreativitet som finns påfolkhögskolorna och skolornas egna resurser föruppsökande verksamhet bör utnyttjas parallellt med deinsatser som görs av länsarbetsnämnderna. Anslag direkttill folkhögskoleverksamhet kan ge snabbare insatser förarbetslösa ungdomar än om motsvarande medel nårfolkhögskolorna i form av uppdragsverksamhet. Omfolkhögskolorna marknadsför den typ av utbildning, somhär avses, innebär det också, att länsarbetsnämndernasmedarbetare kan koncentera sina insatser till personer, sominte själva tar initiativ till studier.I syfte att snabbt bereda arbetslösa ungdomarmöjligheter till studier på folkhögskola bör därför riksdagenbesluta om en omföring av medel frånarbetsmarknadspolitiska åtgärder till bidrag tillfolkhögskolorna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt i enlighet med vad i motionen anförts frånanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, B 2, bil. 11,överför . till anslaget Bidrag till folkbildningen, C 1, bil 9.
mot · GF02A217 · 1992-01-27 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom nordöstra fram till och med budgetåret1989/90 har det i östra , omfattande ,, , och ochVittangi församlingar inom kommun, under enförsöksperiod pågått ett särskilt projekt kallat ''ÖstraNorrbotten''. Syftet har varit att skapa varaktigaarbetstillfällen i en bygd där arbetslöshet varithög.Projektet har visat sig vara ett mycket effektivtkomplement till ordinarie arbetsmarknads- ochregionalpolitiska medel och det visar sig att utvecklingenvarit positivare inom vissa delar av nämnda region än i läneti övrigt. Arbetslösheten kvarstår dock, som i de norradelarna av kommun, liksom i de nämndaförsamlingarna inom kommun, på en nivå som ärfullt jämförbar med regioner i vissa utkanterdär arbetslösheten är hög.Under senare tid har denna region drabbats av ett flertalkonkurser bland de fåtal företag som finns, vilket ytterligareförvärrat situationen.Sysselsättningen i denna region upprätthålls i storutsträckning genom , arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och offentlig sektor. Inom den sistnämndaförväntas en kraftig minskning bl.a. inom tullen, som idenna gränsregion svarar för ett stort antalsysselsättningstillfällen.Det är ur flera synpunkter av största betydelse -- inteminst försvarspolitiska -- att slå vakt om att denna bygd ejhelt utarmas. Av den anledningen är det därför viktigt attvisa stor generositet vid fördelning av ordinariearbetsmarknads- och regionalpolitiska medel till dennaregion och att olika projekt som aktualiseras får högstaprioritering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder i nordöstra .