mot · GG02L11 · 1992-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:119 Ändringar i livsmedelslagen (1971:511) m.fl. lagar i anledning av EES- avtalet Hävda konsumentkravenLivsmedelsområdet är en viktig del i . 130rättsakter (direktiv och förordningar) berörs. Urkonsumentperspektiv är regler kring livsmedelskvalitet ochhantering i övrigt av största betydelse. Stor uppmärksamhetmåste därför ägnas åt dessa frågor.I mångt och mycket överensstämmer redan ochEG:s regelverk. Även har en omfattande regleringpå detta område. I propositionen föreslår regeringenanpassningar av det svenska regelverket till följd av . Förslaget innebär bl a att märkningsregler nusamlas till föreskrifter. Detta börförenkla användningen och förståelsen hos berörda.Inom EG pågår i flera avseenden en omfattandeutveckling av regleringen på livsmedelsområdet. Det gällert ex regler för tillsatser i livsmedel och särdirektiv medregler för specialdestinerade livsmedel. På dessa områdenmåste redan nu inta en mycket aktiv hållning. innebär möjligheter att följa och påverka EG:sarbete med nya regler och att lämna synpunkter på dessaunder arbetets gång. Denna möjlighet måste Sverigeutnyttja. När reglerna en gång antagits kommer de att bliföremål för förhandlingar inom EES, eftersom ramdirektivpå dessa områden ingår i EES-avtalet.LivsmedelstillsatserTills vidare behåller sin lista över godkändatillsatser inom olika livsmedelsgrupper. Frågan berörsdärför inte i propositionen, men ändringar kan vara näraförestående. Inom EG har flera av medlemsländerna egnabestämmelser, men ett förslag till direktiv har tagits fram.Enligt detta förslag kan färg tillåtas i flera grupper avlivsmedel som smör, fruktyoghurt, bröd, flingor och vissacharkuteriprodukter. Azo-färger kan komma att tillåtas.Dessa är förbjudna i . Livsmedelsverkethar påtalat risken för överkänslighetsreaktioner. Även iandra länder möter förslaget stort motstånd. bör nuskyndsamt agera för att få azo-färger förbjudna i EG ochEES och för en i övrigt restriktiv tillståndsgivning när detgäller färgtillsatser i livsmedel inom EG och EES.Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna att initiativ i denna riktning bör tas på hög nivå.Specialdestinerade livsmedelFör specialdestinerade livsmedel innebär EES-avtaletatt vi går över till en annan metod för reglering. Tillståndkommer inte längre att krävas för vissa specialdestineradelivsmedel. Försäljning tillåts under förutsättning attprodukterna motsvarar fastställda krav. Anmälningsplikttill berörd myndighet () skall gälla för attförsäljning skall tillåtas. Inom EG har man för avsikt attreglera dessa krav i särskilda särdirektiv. Ännu har endastett sådant särdirektiv godkänts, rörandemodersmjölksersättningar och tillskottsnäring. Dettadirektiv ingår inte i , men kommer troligen attinförlivas med det, såvitt ingen inlägger veto däremot.Många andra grupper av livsmedel kommer att beröras iframtiden eftersom särdirektiv förbereds för t ex glutenfrialivsmedel och livsmedel för diabetiker. Även på dettaområde krävs det alltså en hög aktivitet från svensk sida.Det är dessutom angeläget att det svenska arbetet sker inära samband med berörda patient- eller intressegrupper.Riksdagen bör därför hos regeringen begära attLivsmedelsverket i frågor kring specialdestineradelivsmedel utvecklar ett nära samarbete med berördagrupper.Märkning av livsmedelEnligt regelverket i måste alltid ingredienser,som kan ge problem för överkänsliga, deklareras även omandelen av ämnet i produkten är mycket liten. EG har intesådana bestämmelser. Den svenska regleringen bör behållasmed hänvisning till avtalets bestämmelser om att ett landhar rätt att ha hårdare krav än EG:s av hälsoskäl. Reglernamåste gälla lika för inhemska och importerade produkteroch alltså inte verka diskriminerande. I detta fall är detuppenbart att bestämmelsen motiveras av häloskäl och inteär ett dolt tekniskt handelshinder. Någon anpassning pådenna punkt bör därför inte ske. Dessutom måste Sverigeaktivt verka för att kraven för livsmedelsmärkning skärpsinom EES och EG. bör som sin mening geregeringen detta till känna.Anpassa lagomDet finns även i andra avseenden en risk att vi gåronödigt långt i anpassning. Det är t ex svårt att föreställasig att något handelshinder skulle uppstå om vi behåller vårtkrav på märkning av färskt bröd med bakdag. Därför bören noggrann genomgång göras i avsikt att möjliggöra ettbehållande av högre krav på livsmedelsområdet. Riksdagenbör som sin mening ge regeringen detta till känna.Aktivt konsumentarbeteSverige saknar en stark konsumentrörelse. Fleraorganisationer finns, men de är förhållandevis svaga ochsplittrade. En stark konsumentrörelse kan intekommenderas fram via riksdagsbeslut ellermyndighetsutövning, men den kan stimuleras. EES-avtaletoch den ökade internationaliseringen innebär förändringarav olika slag, som kommer att beröra vitalakonsumentintressen. I vissa fall ändras samhälletsengagemang från förbud till märkning, d v s det krävs störreengagemang och medvetenhet från konsumenternas sida.En informationskampanj bör därför genomföras.Riksdagen bör hos regeringen begära att berörda verk,och , genomför ensådan.Parlamentarisk utredningKonsumentfrågorna har stor betydelse och kommer attbli allt viktigare i samband med den ökandeinternationaliseringen. Villkoren för ett aktivtkonsumentarbete bör analyseras. Finns det särskilda hindereller svårigheter som försvårar framväxten av en starkkonsumentrörelse i vårt land? En jämförelse medsituationen i andra länder är av intresse. Möjligheterna tillaktivt konsumentarbete inom EG och EES bör redovisas.Förslag till åtgärder som kan underlätta framväxten av enkonsumentrörelse bör lämnas. Av dessa skäl behövs enutredning kring konsumentpolitiska frågor. börsom sin mening ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt initiativ vad gällertillsatser i livsmedel,2. att hos regeringen begär attLivsmedelsverket får i uppdrag att beträffandespecialdestinerade livsmedel utveckla ett nära samarbetemed berörda patient- och intresseorganisationer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att någon anpassning till EG:sregler vad gäller allergena råvaruingredienser inte bör ske,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en noggrann genomgång avsvenska regler i syfte att behålla högre krav än EG:s,5. att hos regeringen begär att berördamyndigheter får i uppdrag att genomföra eninformationskampanj vad gäller förändringar av regelverkpå livsmedelsområdet med betydelse urkonsumentperspektiv,6 att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en konsumentpolitiskutredning.