ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Kr290 · 1992-01-27 00:00:00 — Sedan regeringen efter långt övervägande fastslagit attVadstena slott skall vara permanent lokal för landsarkivpåbörjades den välbehövliga utbyggnaden av vallarna.Hälften av bygget genomfördes och inflyttning skeddevåren 1984. Därmed hade såväl arkivsäkerheten somarbetsförhållandena vid landsarkivet förbättrats, omkring2,7 mil arkivhyllor hade tillkommit. nog var dockutrymmena fyllda. Behovet av att fortsätta och färdigställavallarna kvarstår.För närvarande förvaras ett hundratal hyllmeterarkivalier ouppackade p g a platsbrist. Därtill kommer inomkort t ex företagsarkiv att tas emot. Endepå på annat håll i måste tas i bruk. Detta ledertill sämre service och svårare arbetsförhållanden. Ca 50 årskyrkoarkivalier väntar på att överflyttas till landsarkivet.Detta material innehåller uppgifter som kommeratt efterfrågas, eftersom dessa inte har överförts till delokala skattemyndigheterna. Var och en inser att dettaställer ökade krav på verksamheten.Riksantikvarieämbetet krävde vid förra utbyggnaden avvallarna att fortsatt utbyggnad skulle ske senast 1993.Beräkningar har gjorts som klart visar att en utbyggnad avvallarna är ett billigare alternativ än utbyggnad på annanort.Det nuvarande läget på arbetsmarknadsfronten tordemotivera att resten av nu byggs. Det bör ge 20--30byggnadsarbetare samt underleverantörer arbete i minst ettoch . Ritningar finns redan menkostnadsprojektering behövs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av snabb utbyggnad avvallarna vid .
mot · GF02Kr291 · 1992-01-27 00:00:00 — Med tillkomsten av allt flera TV-kanaler blir skälen annan placering än allt starkare. Det vore avstort värde om någon av de markbaserade TV-kanalernalokaliserades till . En fullvärdig västsvensk skulle få en vitaliserande inverkan på ett flertalsamhällssektorer -- forskning och utbildning, affärsliv,musik och teater, samhällsdebatt osv. Den regionalabalansen inom landet och även i förhållande till iövrigt skulle stärkas av en spridning av TV-kanalerna i vårtland. Det lämpligaste vore att flytta till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyttning till .
mot · GF02Kr292 · 1992-01-27 00:00:00 — Vid den stora förändringen av TVs organisation omvandlades dåvarande och till enStockholmskanal och en distriktskanal. I samband härmeduppstod livliga diskussioner om var distriktskanalensledning skulle vara geografiskt placerad. Vi tyckte dåliksom nu att vore en lämplig ort, men ävenrikskanalen förblev i Stockholm.Förra våren beslöt att en ny,reklamfinansierad tredje kanal skulle få starta. Åter ställdeskrav på att en TV-kanal, nämligen den nya, skulle förläggasutanför . vet vi att den nyareklamkanalen huvudsakligen kommer att ha sitt huvudkontor och enen stor del av sin produktion i . I avtalet medstaten sägs att en viss del av produktionen ska utlokaliseras,men det handlar om smärre delar. Nyhetsredaktionen, somi detta avseende är det kanske mest intressanta, kommer attfinnas i Stockholm.Därför finns det anledning att återigen föra fram kravetpå att rikskanalen, , utlokaliseras.Sedan länge har en väl etablerad TV-verksamhet med god kapacitet och kvalitet. Med Göteborgsstrategiska placering vore det naturligt att lokaliserarikskanalen dit. är centrum för västra vadgäller såväl massmedia, kultur som näringsliv. Med tanke påintegrationen i och därmed ökat regionaltsamarbete kan också komma att spela en viktigroll för relationerna i . Det talar också för att en avTV-kanalerna skulle vara placerad där.Det finns ingenting som säger att det av ekonomiska skälinte skulle vara möjligt med en sådan placering och urteknisk synpunkt kan inte heller göras några invändningar.I våra nordiska grannländer har man delat på kanalerna.TV 2 i finns i och norska i Bergen.I dag är svensk television koncentrerad till huvudstaden,vilket för med sig att nyhetsförmedlingen också blirfokuserad på det som händer där. Det smittar till och medav sig i väderrapporterna!När den nya kanalorganisationen genomfördes fastslogsatt ''programmen ska utformas så att de genom kvalitet,tillgänglighet och mångsidighet i skälig omfattningtillgodoser skiftande behov och intressen hos landetsbefolkning.'' Vår uppfattning är att man når de uppställdamålen bäst genom att åtminstone ha en TV-kanal förlagdutanför Stockholm.Dessutom skulle lokaliseringen av rikskanalen tillGöteborg få stor betydelse för kulturlivet där. Framståendeskådespelare och andra kulturpersoner skulle kanskestanna kvar, i stället för att som försvinna tillStockholm, om de också skulle få möjlighet till intressantakompletteringar av arbetsuppgifter av det slag som TV kanerbjuda.När debatten om utlokalisering av en TV-kanal var somhetast uttalade en av cheferna på rikskanalen i massmediaatt detta bara är önskedrömmar från lokalpatriotiskapolitiker. ''Politiker lever i en drömvärld där de endastplanerar efter hur karta ser ut och inte efterverkligheten. ''Vi som inte bor i upplever att TVsnyhetsförmedlare tycks tro att är verklighetenoch att de knappast ser till hela den svenska kartan. Det ärdärför det är angeläget att flytta ut en av kanalerna frånStockholm. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rikskanal,, bör lokaliseras till .
mot · GF02Kr293 · 1992-01-27 00:00:00 — Mer än halva yta av två TV-regioner --Mittnytt och Nordnytt. Övriga har sex egnaregioner.Redan i prop. l977/78:91 föreslogs att --skulle vara eget regional-TV-område och omfattaGävleborgs och . hadeingen invändning mot förslaget.Genom åren därefter har ett flertal motioner lämnats därman bland annat påtalat den stora nackdelen av att vissaprogram endast når ett av de två landskapen i ,vid sändning från --ochHälsingland vid sändning från . Så varförhållandet även under valbevakningen 1991, då länetklövs till och med under valvakan där landstingsvalet ingick.Gävleborgs två landskap har historiskt, kulturellt ochnäringsmässigt ganska olika bakgrund och struktur. Detfinns ingen dagstidning som griper över landskapsgränsen.TV och radio har därför ett speciellt ansvar. För att skaparegional identitet och samhörighet är massmediassammanhållande funktion av största betydelse. Bland andrahar i påpekatdetta för riksdagsutskott och regering.Den största nackdelen är emellertid att Mittnytt har ettalltför stort område att bevaka. Detta har påpekats blandannat 1990 i skrivelser till ,och kulturutskottet av de fyraberörda länsstyrelserna i , ,och , med yrkande om klyvning.TV-chefen har i olika tidningsartiklarförklarat att han vill klyva dagens Mittnytt. Möjligheten attspegla viktiga frågor från och ärbegränsade. Detta trots att TV i och fleragånger gjort egna regionala debattprogram.Inför närmande till under 90-taletbehöver vi arbeta för att stärka den svenska identiteten ochkulturen. Televisionens regionala sändningar får här en alltviktigare roll.Sveriges Television som tillförs friska reformpengarbör förstärka den regionala profilen. Finansieringen kanklaras dels genom reformpengar, dels genom egnabesparingar som företaget nu genomför, samt genomomprioriteringar.Vi anser att och snarastskall brytas loss från Mittnytt och få egna regionalanyhetssändningar. Det kan inte vara rimligt att de två länensom har största befolkningen i området, har ettprogramutbud som man endast har ett litet inflytande på.Givetvis skall hela ingå i denna nya . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på uppdelning av Mittnyttsregionala TV-sändningar.
mot · GF02Kr294 · 1992-01-27 00:00:00 — Genom tillkomsten av flera TV-kanaler har ocksåmöjligheterna till en ökad samhällsinformation starktförbättrats. Ökad kunskap på många områden kan på ettsnabbt och enkelt sätt förmedlas via TV. Radionsjordbruksprogram liksom TV:s trafikmagasin är exempelpå sådana. Men mycket mera borde kunna åstadkommaseftersom allt flera människor kan se allt flera TV-kanalernumera. Kunskap om första hjälpen i olika situationer.Information hur man hittar ev. mögelskador i sitt hus. Varman sätter upp brandvarnare etc är några exempel somkunde visas via TV.Ett annat område där TV borde vara ett bra medel är attefterlysa förrymda brottslingar. Brottslingar som rymmeroch är dömda till lägst borde visas med bild i TV och pådet sättet kanske snabbare bli fasttagna.I tider då arbetslösheten ökar borde också TV kunnaanvändas för att sända flera utbildningsprogram i. Folkskulle då på ett smidigt sätt kunna lära sig något utan långaresvägar eller ökade lokalkostnader.Överhuvudtaget finns det rika möjligheter till attförmedla nyttig samhällsinformation via TV. Ansvarigaprogramledningar för respektive TV-kanal bör se över dettautbud och undersöka möjligheterna att i högre grad utnyttjaTV-mediet på det sätt som anges i denna motion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännaönskvärdheten av att i högre grad utnyttja TV-mediet församhällsviktig information.
mot · GF02Kr296 · 1992-01-27 00:00:00 — Lokaliseringen av ny central myndighet för radio- och TV-sändningar har tidigare uttalat, att man vidförändringar av statlig verksamhet skall pröva ocksålokalisering utanför . SydöstraSverige har därvid särskilt nämnts som ett prioriteratområde.En sammanhållen central myndighet för radio- och TV-sändningar till allmänheten planeras fr.o.m. sommaren1993.Enligt vår uppfattning talar många skäl för att dennamyndighet skall förläggas till . Där finns flera andraverksamheter på massmediakommunikationsområdet somskulle kunna vara till nytta för stora delar av den nyamyndigheten. Bl.a. finns Teleskolan på platsen med myckethög kompetens. Dessutom har Högskolan en linje förmediateknik inom FOJO:s (fortbildning för journalister)ram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av den nya centralamyndigheten för radio- och TV-sändningar till .
mot · GF02Kr297 · 1992-01-27 00:00:00 — har en dramatisk ökning i leveransvolymentill landsarkiven ägt rum. Det sammanhänger medstatsförvaltningens tillväxt , de mångaomorganisationerna, varav polisväsendets förstatligande ärett exempel. Utvecklingen kan följas genom följande tabellöver de genomsnittliga årliga leveranserna 1900--1990.PeriodAntal volymer 1900--196010 7771961--197036 7871971--198063 2931981--199063 617Ökningen i landsarkivens bestånd är kraftigare än vidbiblioteken. Räknar man med arkivvolymen per anställd(exklusive lönebidragsanställda) ser man att den ökat från667 hyllmeter år . Det rör sigalltså om mer än en fördubbling!Personalsituationen vid våra landsarkiv är klartotillfredsställande. Nästan hälften av landsarkivensanställda utgörs av lönebidragsanställda. Detta är denhögsta andelen sådan personal inom svensk offentligförvaltning vi över huvud taget har.Personal med liknande anställningsform finns även vidutländska arkiv men är där av marginell betydelse. Desvenska arkiven och då särskilt landsarkiven hör till de mestunderbemannade i . Det stämmer ganska dåligt medatt vi så ofta framhåller hur förnämligoffentlighetsprincipen är i vårt land!Landsarkiven måste få betydligt ökade resurser för attkunna sköta de uppgifter staten har lagt på dem. Jagförutsätter att detta beaktas i tilläggsbudgeten och/eller iarbetet med nästa års budget.De insatser som de lönebidragsanställda har gjort ochgör vid våra arkiv är stora, ibland rent av heroiska, när detgällt att t.ex. ordna och förteckna myndigheternas arkiv.Det är dock en orimlig situation att en stor del av lagfästverksamhet måste drivas med medel frånarbetsmarknadsverket och inte från det departement, somnärmast berörs.LönebidragenI årets budgetproposition står att en särskild arbetsgruppbildats av kultur- och meduppgift att följa de frågor som är av gemensamt intresse förde båda politikområdena. En viktig sådan fråga är utantvekan frågan om lönebidragen hos landsarkiven och andrakulturinstitutioner.Det är angeläget att komma till en lösning när detgäller lönebidragsfrågan och viktigt att det kommer framförslag som underlättar kulturinstitutionernas möjlighet attockså i fortsättningen bedriva viss verksamhet med stöd avlönebidragsanställda. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att i fortsattbudgetarbete särskilt beakta landsarkivens ansträngdapersonalsituation,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lönebidragsfrågan förlandsarkiven.1
mot · GF02Kr401 · 1992-01-27 00:00:00 — Ett statligt lotteri till förmån för demokratifostran Det är en allmänt omfattad uppfattning att barn- ochungdomsorganisationernas verksamhet är av stor betydelse,inte enbart som fritidssysselsättning. Den är också viktig föratt föra våra demokratiska traditioner vidare, för att ökavåra samlade kunskaper och förmedla kunskaper vidare tillnästa generation. För att i vardagen lära att alla är likamycket värda och att vi måste ta gemensamt ansvar för vårlivsmiljö och varandra. I barn- och ungdomsverksamhetenkan man också bygga upp fungerande kontakter mellangenerationerna och mellan olika kulturer. Där kan ocksågrunden läggas för jämställda relationer mellan könen. Kortsagt -- barn- och ungdomsorganisationerna förstärker i sinverksamhet sådana värden som hela samhället anser varagoda.Därför är det angeläget med ett generöst stöd -- inteminst ekonomiskt -- till deras verksamhet. Sådant stöd utgårockså, men inte i sådan omfattning att alla behov ärtillgodosedda.Många andra verksamheter har fåttstöd genom att staten anordnar lotterier till förmån för den.Vi anser att det är värt att pröva ett sådant stöd även förbarn- och ungdomsorganisationernas verksamhet.Det är inte minst viktigt i då rasistiska ochfrämlingsfientliga strömningar gör sig bredare iungdomsgrupperna och då föraktet för utsatta människorsprider sig. För att det skall kunna resultera i en långsiktigoch seriös verksamhet är det nödvändigt att staten utfästersig att anordna lotteriet . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anordna ett statligt lotteri därbehållningen skall tillfalla barn- ochungdomsorganisationernas verksamhet.
mot · GF02Kr403 · 1992-01-27 00:00:00 — Folkbildning, den breda verksamhet där människor i sinegen takt kunnat skaffa sig utbildning och kunskap, denverksamhet som betraktas som en av våra demokratiskahörnstenar, vill nu den borgerliga regeringen beskärakraftigt.Jag motsätter mig denna nedskärning.Låt mig belysa effekterna av förslaget i den verklighetsom vi lever i.ABF omfattar fem kommuner iVärmlands södra del och avdelningen har enhuvudexpedition i samt sju lokalakommittéexpeditioner. Verksamheten lokalt drivs avförtroendevalda kommittéer på ideell basis. ABF SödraVärmland har 100 medlemsorganisationer.Verksamhetens omfattning under verksamhetsåret1990/91 var följande: i 937 studiecirklar med totalt 8 034 deltagare. Kulturarrangemangen var totalt 589stycken med 25 107 deltagare. Sammanlagt deltog alltså 33 760 människor i verksamhet i ABF /91. Fördelningen mellan allmän verksamhet ochmedlemsorganiserad verksamhet var för allmän utåtriktad verksamhet och mot medlemsorganisationerna.För att finansiera denna omfattande och viktigafolkbildningsverksamhet har ABF erhållitföljande bidrag: statliga 3,4 milj.kr. av omsättningen, kommunala drygt 1,7 milj.kr. dvs.17 % av omsättningen och deltagarintäkter 1,7 milj.kr.,även detta av omsättningen. Resterande intäkter utgörlandstingsbidrag, uppsökarmedel, uppdragsutbildning,medlemsavgifter m.m.Effekterna av budgetförslaget för ABF SödraVärmlands del kan kortfattat sägas vara . i minskade statsbidrag. Ser man till andra effekterav budgetförslaget så kan man utläsa att även kommunernakommer att få vidkännas minskade statsbidrag och dettakommer naturligtvis att ge utslag till studieförbunden, iform av minskade kommunala bidrag.Ser man till övriga effekter av budgetförslaget så kanman se att bland ABFs medlemsorganisationer och derasmedlemmar så hittar man genomgående förlorarna av denborgerliga politikens inriktning. Utifrån detta kan man draslutsatsen att det kommer att bli ytterligare negativaeffekter för ABF när köpkraften minskas,utgifterna höjs och utrymmet för annat än att enkom ''leva''försvinner.Frågan är: Hur många av ABFs medlemmar kommer attha råd att delta i studiecirkelverksamhet? Och hur kommerdet att gå med kulturverksamheten i och med minskadestatsbidrag? ABF Södra kulturprogram bedrivsi stora delar i bygder där man normalt inte kan tillgodogörasig ''samhällskulturen'', ABF värnar också om den ickekommersiella kulturen. Med minskade statliga bidrag finnsen stor risk att kulturen åter bara blir tillgänglig för depenningstarka.Kunskap är en rikedom som skall komma alla människortill del oavsett utbildning, inkomst och ålder. Jag anser attdet nedskärningsförslag som lagts är orättvist och slår motde svaga grupperna i samhället och därför avstyrker jagdetta förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidragen till folkbildningen.
mot · GF02Kr406 · 1992-01-27 00:00:00 — Stöd åt genom lotteri I den pågående miljöförstöringen är hushållningen medvatten ett av de allvarligaste problemen. Vattnet är enförutsättning för allt liv på jorden. Frågan om världensvatten är i högsta grad en internationell angelägenhet. Demarina frågorna är viktiga vid i Brasilienom miljö och utveckling.Stockholms stad har genom långsiktiga och framsyntainsatser på vattenvårdsområdet hunnit långt i sin strävanmot en god vattenmiljö. Staden vill konkret bidra till ökadekunskaper, erfarenhetsutbyte och kontakter övergränserna. Därför bildades stiftelsen . Stiftelsens ändamål är att uravkastningen på insamlade medel utdela ett pris, theStockholm för att främja det globala intressetför forskning och utveckling kring vatten. Priset utdelas ''tillden institution, organisation, enskild person eller företagsom i tillämpad forskning ellergenom konkreta resultat lämnat ett väsentligt bidrag tillbevarandet av världens vattenresurser''.Pristagaren utses genom ett nomineringsarbete i särskildkommitté med företrädare för svensk vetenskap ochinternationella vattenorganisationer med FN-status.Syftet med ligger helt ilinje med regeringsförklaringens inriktning mot att ''formaen långsiktig och hållbar utveckling mot ett samhälle medfrisk luft och rent vatten, levande sjöar och skogar''.Stiftelsens verksamhet bör således vara ett riksintresse.Stiftelsen behöver medel för att vidmakthållaprissumman. Ett ändamålslotteri inom Penninglotterietskulle starkt bidra till möjligheterna att nå stiftelsens mål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppbyggnaden av fonden förStockholm på det sätt som förordas i motionen.
mot · GF02Kr407 · 1992-01-27 00:00:00 — Folkbildningen har djupa rötter i det svenska samhälletoch spelar en viktig roll för kunskapssynen, bildningsidealetoch för den enskildes frihet och personlighetsutveckling.Demokrati och folkbildning har i alltid varit näraförbundna med varandra. Den demokratiska kunskapssynsom fått sitt uttryck i det fria bildningsarbetet är en viktigdel i vårt samhälle.I juni 1991 fattades i ett beslut som innebarfrihet och självstyre för studieförbunden ochfolkhögskolorna. Riksdagsbeslutet var ett uttryck församhällets tilltro till folkbildningen.För många människor i vårt land har deltagandet i enstudiecirkel eller en kurs på folkhögskolan varit det förstasteget till vidare utbildning och kunskapssökande.Folkbildningen har en given roll då det gäller att skapamötesplatser, ge människor kunskaper och ''verktyg'' för attforma sin tillvaro. I ett demokratiskt samhälle harfolkbildningen sin givna plats! I har man aldrig blivitför gammal för att i organiserad form skaffa sig nyakunskaper. I tidningen rankades -- idecember 1991 -- som nr 1 när det gäller vuxenutbildning.Man pekade främst på folkbildningstraditionen. Dennatätplats bör vi sträva efter att behålla!Ett av de skäl som gör att regeringens förslag tillnedskärning av bidragen till folkbildningen inte kanaccepteras, är att kvinnors möjlighet till utbildning ochfortbildning försämras. Ur jämställdhetsperspektivet ärförslaget oacceptabelt! Nedskärningen kommer att drabbakvinnorna särskilt hårt.Många kvinnor får genom studieförbundens ochfolkhögskolornas verksamhet sin chans att i någon månkompensera sig för de studier som de tidigare missat genomatt bl.a. ta huvudansvar för hem och familj.Många invandrarkvinnor kan på våraKvinnofolkhögskolor få en första kontakt med undervisningi ett nytt land. Studieförbundens verksamhet samlar i förstahand korttidsutbildade, och majoriteten av dessa ärkvinnor, kvinnor som behöver förbereda sitt inträde påarbetsmarknaden eller som behöver skaffa sig kompetensför att kunna gå vidare i sitt yrkesarbete. Det finnsfortfarande stora utbildningsklyftor. Det är vårt krav attdessa skall minskas. Folkbildningens möjlighet att nå dekorttidsutbildade kvinnorna skall inte försämras.Kvinnornas kunnande, engagemang och ansvar i samhällethar ofta sin grund i cirkelstudier.Även studieförbundens estetverksamhet har en högprocent kvinnliga deltagare. Kulturen är en väg tillfrigörelse, förändring och glädje i livet. Att kunna delta ochta del av kulturaktiviteter, i hela landet, har för var och envarit en möjlighet genom studieförbundens verksamhet.För kvinnor med låg inkomst kan höjdastudiecirkelavgifter innebära att man måste avstå fråndeltagande. Vi menar att alla skall ha en chans att utvecklasina intressen!Det förslag som presenterats är ett hårt slag mot delågutbildade. Vi vill se en höjning av anslaget med till folkbildningen. Sverigesfolkhögskolor och studieförbund bör ges möjlighet tillutveckling -- inte avveckling! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge ökade medel tillfolkbildningen.