mot · GF02Fi59 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) SammanfattningI motionen föreslåsett miljardprogram förinvesteringar i kulturens infrastruktur,åtgärder för attförstärka konstnärernas arbetsmarknad.De statliga bidragen till kulturbyggen och till vård avkulturmiljöer kanaliseras i första hand viabyggnadsstyrelsen, och Riksantikvarieämbetet.Dessa myndigheter har för oss redovisat ett stort antalprojekt som kan sättas igång /93.Inom ramen för det investeringsprogram som beskrivs ivår ekonomisk-politiska motion redovisas här offentligainvesteringar i kulturbyggnader och kulturmiljöer somsammantaget uppgår till drygt en miljard kronor.Förslaget innebär bl. a. att ett nytt modernt museumbyggs på och att ett mycket stort antalkulturbyggen kan påbörjas i hela landet. blir det möjligt genomföraupprustning av Vallonbruken i , industriminnenoch gruvanläggningar i , ruiner ochinnerstad, varvsanläggningar, Sala silvergruvaoch och kanal.För att förbättra främst skådespelares, bildkonstnärersoch kulturpedagogers arbetsmarknad föreslås riktadeinsatser som totalt beräknas ge 350 årsarbeten.Kulturens infrastrukturInsatser för kultur ses allt mera som ett medel attutveckla städer, bygder och regioner. haråtskilliga kommuner gjort målmedvetna kultursatsningarför att ge invånarna tillgång till ett lockande kulturutbudoch för att göra den egna kommunen attraktiv.I många fall har satsningarna fått en betydelse somsträcker sig långt utanför den egna kommunen. Braexempel på detta är den framsynta kulturpolitik som förts ikommuner som , och . Mycket av detspännande som hänt i svenskt kulturliv harsitt ursprung i dessa städers teatrar, orkestrar och museer.I den europeiska debatten lyfts allt oftare fram kulturensbetydelse för att vitalisera en stad eller en region. Det finnsflera skäl till detta. I sägs till exempel''återupptäckten'' av kulturen delvis vara en följd av''återupptäckten'' av staden. Nedslitna industristäder medsterila stadskärnor har fått nytt liv genom omfattandesatsningar på kultur. och är tvåeuropeiska städer som utvecklats till nyakulturella centra inom sina respektive länder.En annan orsak, som brukar framhållas till varförkulturen fått en mer framträdande plats isamhällsplaneringen, är att kulturen utlöser kreativitet ochskaparkraft som är en tillgång även för andra näringar isamhället. I regionala sammanhang betonas ocksåkulturens betydelse som lokaliseringsfaktor: en ort ellerregion som vill dra till sig näringsliv, handel och turism harstörre utsikter att lyckas om den kan locka med ett vitaltkulturliv.Det finns numera ett flertal ekonomiska studier somtagit fasta på kulturens betydelse för att skapa dynamik ochekonomisk utveckling. En genomgående slutsats i dessastudier är att en väl fungerande ''kulturell infrastruktur''spelar samma stora roll som barnomsorg, skola och högreutbildning för att åstadkomma en balanserad regionalutveckling.Att kulturen i allt högre grad kommit att ses som enfaktor för att skapa ekonomisk dynamik är inteproblemfritt. Det finns för det första en traditionellspänning mellan det konstnärliga oberoendet ochpolitisk/ekonomiska intressen. Det ligger för det andra enfara i att betrakta kulturen ur snäv nyttoaspekt. Dettenderar att gynna de kulturyttringar som har lyskraft, meninte de som har en inverkan på djupet eller är nydanande.Det bör därför enligt vår mening framhållas att insatserför kulturen har ett egenvärde i sig. Det är ingen tillfällighetatt bland de kulturpolitiska målen intar det som handlar omdemokrati och yttrandefrihet en särställning. Genom godamöjligheter att ta del av olika kulturyttringar kanmänniskor bilda sig en uppfattning i tidens frågor ochutveckla en självständig livsåskådning. Uppgiften att främjakulturen måste därför ytterst alltid motiveras ur ettmedborgarperspektiv. Det handlar om individens rätt tilldel i kulturens värden. De ekonomiska fördelar som kanuppstå är en sekundäreffekt.Borgerlig nedgradering av kulturenVi är djupt oroade över den hårda neddragning avkulturanslagen som förbereds i många kommuner. Förraårets val ledde till att åtta av tio kommuner och landstingfick borgerlig majoritet, oftast med moderat dominans.Det är enligt vår mening befogat att i ett läge då denkommunala ekonomin är ansträngd löpande pröva allautgifter och granska hur tillgängliga resurser ska nyttiggöraspå bästa sätt. Det gäller också för kulturverksamheterna.Detta står inte i motsats till att uppgiften i första handmåste vara att skapa betingelser för en fortsatt kulturellexpansion och växt. De ogenomtänkta, eller än värre,ideologiska attacker som borgerliga politiker riktarmot kulturinstitutioner och folkbibliotek måste med kraftbekämpas. Medan man i de flesta av länderframgångsrikt lyfter fram kulturen i samhället, präglas denborgerliga politiken i kommunerna och -- om än i mindregrad -- i av en kulturfientlig och trångsynt höger.Ekonomiskt befinner sig i en djuplågkonjunktur. Den borgerliga regeringens ekonomiskapolitik leder till att nedgången fördjupas och förlängs.Följden blir snabbt stigande arbetslöshet och utslagning avproduktionskapacitet.Vi har i vår ekonomisk-politiska motion och i vårsysselsättningsmotion redovisat hur vi genom ettomfattande investeringsprogram, förstärkning av denkommunala ekonomin och stabilisering avfinansmarknaderna kan bringa ned arbetslösheten ochskapa goda tillväxtbetingelser för näringsliv och samhälle.Inom ramen för denna politik för arbete, rättvisa ochtillväxt spelar också kulturen en viktig roll. I det följandepresenterar vi förslag till insatser för kulturen som på kortsikt skapar nya arbetstillfällen och på läggergrunden för en fortsatt utveckling av kulturlivet. Våraförslag innebär:ett miljardprogram för investeringar ikulturens infrastruktur,åtgärder för att förstärkakonstnärers och kulturarbetares arbetsmarknad.Bildandet av en nationell kulturfondVi har tidigare under allmänna motionstiden framhållitvikten av att finna nya metoder för hur staten skall främjakulturen i hela landet.Alltsedan 1974 har en huvuduppgift för den statligakulturpolitiken varit att bygga upp kulturenslänsinstitutioner. Denna strävan har varit framgångsrik. Vihar nu ett utbyggt nätverk av länsteatrar, länsmuseer,länsorkestrar och länsbibliotek.Det är mot denna bakgrund befogat att ställa frågan hurstaten på bästa sätt skall stimulera kulturen. Vihar därvid framhållit bland annat tre uppgifter: att utvecklade nationella kulturinstitutionerna, att systematiskt gynnauppkomsten av kulturinstitutioner utanför mednationella uppdrag och bildandet av en nationellkulturfond.Målet för dessa insatser är att stimulera samspel,erfarenhetsutbyte och rörlighet mellan olikakulturverksamheter i landet.I detta perspektiv har bildandet av en nationellkulturfond en nyckelroll. Ett vitalt kulturliv måste byggasfrån basen och vara förankrat i den egna bygden. Avsiktenmed att skapa en nationell kulturfond är att denna skallkunna svara på de förslag som förs fram från kommuner ochlän. Kulturfonden kommer därmed att underlättagenomförandet av lokala projekt. Den skall utgå från deprioriteringar som framkommer i kommuner och landsting.Kulturfondens insatser bör framför allt ske inom treområden.1. Det finns ett stort antal kommuner som planerar nyateatrar, konserthallar, konstgallerier och museer. Ennationell kulturfond underlättar för dessa kommuner attförverkliga sina ambitioner och uppmuntrar andrakommuner att tänka framåt.2. Det finns ett växande intresse för ''kulturturism''.En kulturfond kan ge bidrag till större projekt för att tatillvara sevärdheter i den egna bygden.3. Det finns ett tilltagande behov när det gäller attbevara industriminnen, slott och herresäten. En nationellkulturfond skapar bättre möjligheter att ta tillvara ochlevandegöra kulturarvet.Vid vårens behandling av kulturfrågorna har riksdagenbegärt att regeringen skall tillkalla en parlamentariskutredning som skall lägga förslag om de framtida målen förkulturpolitiken.Detta ser vi som en framgång. Det antyder att deborgerliga partierna inte är ovilliga att diskutera enlångsiktig utveckling av kulturpolitiken. En viktig uppgiftför den parlamentariska utredningen bör vara att stimuleraen öppen och framåtsyftande diskussion om den framtidakulturpolitikens mål och medel.Att utredningen getts ett ansvarsfullt uppdrag, får dockinte leda till att vi avstår från att göra nödvändiga ochmöjliga insatser. En sådan passivitet vore oursäktlig. Vi harredan nu tillräcklig kunskap om ett stort antal planer ochprojekt som kan startas med kort varsel.Genom att tidigarelägga ett stort antal av planeradeinvesteringar i kulturens infrastruktur kan vi skapa godaframtida villkor för kulturlivet. kan vi nedbringaden omfattande byggarbetslösheten.Ett miljardprogram för investeringar i kulturensinfrastrukturDe statliga bidragen till kulturbyggnader ochinvesteringar i kulturens infrastruktur kanaliseras främst viaanslagen till , , stödtill icke-statliga kulturlokaler och stöd till samlingslokaler.I kompletteringspropositionen föreslår regeringen att100 milj.kr. avsätts för investeringar på kulturområdetutöver vad som tidigare anvisats. Vi anser denna summa ärotillräcklig. Den kommer inte att medge att mer än enbråkdel av planerade projekt kan genomföras. Därtillföreslår regeringen en ökning av bidragen till de friatrossamfundens lokaler om 20 milj.kr.Vi anser det vidare otillfredsställande att regeringen intevill ge en närmare beskrivning av hur medlen skall fördelasmellan olika ändamål. Vi anser att bör hamöjlighet att angelägenhetsgradera och fastställainriktningen på kulturinvesteringarna. harvidare ett ansvar för att investeringarna ges en bra spridningöver hela landet.Av denna anledning föreslår vi ett investeringprogramför kulturen med följande inriktning.1. bör få i uppdrag att genomföra enprojektering av byggandet av ett modernt museum påSkeppsholmen. Den totala kostnaden för ett nytt moderntmuseum är ca 350 milj.kr. Om beslut om projektering fattasnu kan byggstart ske senhösten 1993. Vi är förvånade överatt regeringen inte redan låtit påbörja projekteringen. Ominte beslut fattas , kommer byggstarten attförsenas med eller mer.2. För finns färdiga planer påatt bygga nya förvaringslokaler för spritsamlingarna.Bygget beräknas kunna komma igång . Dentotala kostnaden uppskattas till ca 26 milj.kr. Det finnsockså i övrigt att antal mindre projekt på kulturområdetinom ansvarsområde som kanigångsättas under 1992/93.3. På kulturmiljövårdsområdet finns stora behov.Riksantikvarieämbetet kan tillsammans med huvudmännenom medel anvisas påbörja upprustning och renovering avflera kulturhistoriska miljöer av riksintresse, som också harett stort publikt värde. Vi föreslår därför attriksantikvarieämbetets kulturmiljövårdsanslag /93räknas upp med 90 milj.kr. Det bör möjliggöra vård ochupprustningsinsatser för bland annat följande objekt:Vallonbruken i NordupplandIndustriminnen ochgruvanläggningar i VärmlandSala silvergruva ochStrömsholms kanalVisby ruiner och innerstadKarlskrona marin- och varvsanläggningarDalslandskanal . På finns ett stort antal ansökningar somgäller nybyggnad och ombyggnad av icke-statligakulturbyggnader . Ansökningarnauppgår till sammanlagt 215 milj. kr. Bland ansökningarnafinns flera som är mycket angelägna, som till exempelfärdigställandet av i . Destatliga bidragen till dessa kulturbyggnader uppgår till eller av den sammanlagda byggkostnaden. Den övrigakostnaden betalas av huvudmännen.För att möjliggöra för att snabbt minska könanser vi att bidragsramen för stöd till icke-statligakulturbyggnader bör öka med 75 milj.kr. till 100 milj.kr.Sammantaget kan därmed den totala offentligainvesteringen uppskattas bli ca 310 milj.kr.5. Via utgår också bidrag till byggande avsamlingslokaler. Samlingslokalerna spelar en stor roll förföreningslivets möten, amatörkulturen och folkbildningensverksamhet. Ofta byggs samlingslokalerna i anslutning kulturinstitution eller ett bibliotek. fannsca 170 ansökningar för nybyggnad och ombyggnad avsamlingslokaler.Vi föreslår att bidragsramen för bidrag tillsamlingslokaler ökar från nuvarande 46 milj.kr. Den sammantagna offentliga investeringen kandärmed uppskattas till ca 250 milj.kr.De offentliga kulturinvesteringarna som finansieras helteller delvis med statliga medel kommer med dettafempunktsprogram att öka med ca 1 050 milj.kr. Därmedfår den ordinarie investeringsverksamheten påkulturområdet ett kraftfullt tillskott. Summan är ungefär750 milj.kr. högre än vad regeringen beräknat.Genom att investeringarna i kulturens infrastrukturfördelas via olika kanaler uppnås också syftet att ge dem enspridning över landet och en rimlig fördelning mellan olikaangelägna ändamål.Förstärk konstnärernas arbetsmarknadVi har tidigare under den allmänna motionstiden krävtatt bidragen till fria grupper höjs med 5 milj.kr., att bidragettill konstnärlig utsmyckning i bostadsområden bibehålls, attantalet grundbelopp till teatern höjs med 10, attförsöksverksamheten med länskonstnärer fortsätter och attRikskonserter får extra anslag för pedagogiskt arbete medamatörer.Samtliga dessa förslag leder till en direkt förbättradarbetsmarknad för konstnärliga yrkesutövare. Förbildkonstnärerna rör det sig om ca 200 årsverken, förskådespelare om ca 100 årsverken och för övriga områdenom ca 50 årsverken. Vi anser att i dagensbesvärliga arbetsmarknadsläge för konstnärer bör ställa sigbakom dessa förslag.Vapenfria värnpliktiga vid museernaDe centrala museernas bevakningskostnader har undersenare år mer än fördubblats. De största utgifterna harstatens konstmuseer, men bevakningskostnaderna är ocksårelativt dryga för , ochNaturhistoriska museet. En orsak till kostnadsökningarnaär att försäkringsbolagen kräver en mer omfattandebevakning för att försäkra samlingarna och värdefullatillfälliga utställningar. har vid flera tillfällenbeslutat att höja museianslagen för att täcka de ökadebevakningskostnaderna.Bevakningskostnaderna har stigit så snabbt att deinkräktar på det ekonomiska utrymmet för verksamheten.Kulturrådet har i uppdrag att undersöka om det är möjligtatt genom en samlad upphandling pressa kostnaderna. Detär angeläget att så sker.Även andra vägar bör prövas för att lösa museernasproblem. Vi föreslår därför att vapenfria värnpliktiga skallkunna fullgöra sin tjänstgöring vid museerna och attPliktutredningen får i uppdrag att utreda frågan.För många vapenfria borde tjänstgöring vid museernavara ett attraktivt tjänstgöringsalternativ. Om möjlighetenfinns kommer sannolikt många att söka en sådan tjänst. Devapenfria värnpliktiga kan göra en betydelsefull insats i dendagliga tillsynen och också delta i museets allmänna sysslor.Man bör dock inte räkna med att de vapenfria skall svara förde mest krävande bevakningsuppdragen. För dessa tjänsterbehöver fortfarande professionella bevakningsföretaganlitas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att påbörja projekteringför ett nytt modernt museum på med siktepå byggstart ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggande av förrådslokaler förnaturhistoriska spritsamlingar,3. att , i enlighet med vad i motionen anförts omatt bör ange inriktningen påkulturinvesteringarna, avslår propositionens förslag om attanvisa 100 milj.kr. till regeringens disposition förinvesteringar inom kulturområdet,4. att beslutar att bidragsramen inom anslagetStöd till icke-statliga kulturlokaler för /93höjs med 75 milj.kr. eller således till 100 milj.kr.,5. att beslutar att bidragsramen inom anslagetBidrag till allmänna samlingslokaler för /93ökas med 50 milj.kr. utöver regeringens förslag eller såledestill 96 milj.kr.,6. att till Riksantikvarieämbetet:Kulturmiljövård för /93 anvisar 90 milj.kr.utöver vad som tidigare beslutats för att möjliggöratidigareläggning av investeringar inomkulturmiljövårdsområdet i enlighet med vad i motionenanförts,7. att med ändring av tidigare beslut medgeratt beslut om konstnärlig utsmyckning får lämnas inom enbidragsram om 15 milj.kr. för /93 underanslaget Bidrag till konstnärlig utsmyckning ibostadsområden, 18. att till Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper för /93 anvisar 5 milj.kr.utöver vad som tidigare beslutats,9. att till Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet, m.m. för en ny anslagspost benämndFörsöksverksamhet med länskonstnärer för budgetåret1992/93 anvisar 3 milj.kr.,10. att till Bidrag till Svenska rikskonserter /93 för musikpedagogiskt utvecklingsarbetemed amatörer anvisar 3 milj.kr. utöver vad som tidigarebeslutats,11. att till Bidrag till regionala och lokalateater-, dans- och musikinstitutioner för /93anvisar . utöver vad som tidigare beslutats,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv tillpliktutredningen angående bevakning av museer avvapenfria värnpliktiga.