ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02T315 · 1992-01-27 00:00:00 — Bättre vägstandard inom län Av budgetpropositionen 1991/92:100 bilaga 7 framgår attVägverket nu utvecklar en vägtrafikmodell för attmaximera nyttan av trafikinvesteringar på nationell nivå.Detta innebär ett delvis nytt sätt att prioritera, mellan olikaväginvesteringar, som delvis strider mot det traditionellalänsvisa synsätt som präglat trafikpolitiken.Riksdagen gjorde i sitt trafikpolitiska beslut, ,en klar markering i beslutet om hur de extra 20 miljardernakronor skulle användas. Det förutsattes att alla delar avlandet skulle få del av de totala investeringsmedel som fannstill förfogande. Kompensation skulle utgå inom ramen förde framtida ordinarie medlen.Det är positivt att utvecklar modeller somförbättrar verkets förmåga att göra riktiga prioriteringarmellan olika investeringar. Det är felaktigt att ha maximalekonomisk tillväxt som enda utgångspunkt förnyinvesteringar. Andra värden som miljöbelastning,regional balans m.m. bör vägas in i den helhetssyn sommåste prägla vägpolitiken.Goda kommunikationer och effektiva transporter ärnyckelfaktorer för en dynamisk utveckling av våra regioner.Detta har entydigt påvisats i de transportvisioner som tagitsfram av bland annat i ochVästmanlands län.Örebro län har en av de högstaarbetslöshetstalen i landet. För att bryta den trenden och fåigång en positiv utveckling i regionen krävs att området hargod tillgänglighet. samtriksvägarna 49, 50, 60 och 63 har en avgörande betydelse idetta avseende.De ovannämnda vägarna har en alltför låg standardi förhållande till den stora trafikmängden.Örebro län med sitt strategiska läge, befolkningsmässigt''mittpunkt'', där järnvägar, Europa- och riksvägarkorsar varandra skulle kunna utvecklas till etttransportcentrum för landet.De båda Europavägarna som går igenom länet är enviktig del av förbindelsen med ochStockholm respektive Göteborg.De båda har också strategiskbetydelse i det nationella perspektivet. De knyter sammantre av större städer -- , ,-- och har en sträckning som betjänar fleramiljoner människor. Utefter dessa vägar finns flera avlandets större industriföretag som Swedish Ordnance,, EESAB m.fl.Örebro län har genom sitt strategiska läge naturligakommunikationsförutsättningar som bättre borde avspeglasi det övergripande nationella vägnätets uppbyggnad ochstandard.Genom en prioritering av väganslaget till upprustning avriksvägarna samt utbyggnad av Europavägarna E3 och E18till motorvägsstandard inom län skulle storasamhällsvinster kunna nås genom att den kraftigakantringen och koncentrationen mot storstadsregionernaminskas, som uppbyggt samhällskapital ochbefintliga resurser bättre utnyttjas i det mellansvenskainlandet.Från nationell synvinkel är det också utomordentligtväsentligt att stärka näringslivets utveckling i området. Destörre industriföretagen som finns inom län harstora exportandelar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förbättrad vägstandard avEuropa och riksvägarna inom län.
mot · GF02T316 · 1992-01-27 00:00:00 — Antalet olyckor på de svenska vägarna måste minskas.Otaliga mänskliga tragedier döljer sig bakomtrafikolycksstatistiken och olycksnotiserna i tidningarna.Ett aktivt och effektivt trafiksäkerhetsarbete är ettmåste. Inriktningen av detta är dock i stora stycken felaktig.Vi måste börja se trafikanterna som tänkande individersom det går att påverka. På de flesta områden i samhälletsom styrs av andra än politiker har man insett behovet avdetta. Genom kunskapsförmedling, information ochopinionsbildning lägger man grunden till beteenden somman eftersträvar. Genom att ge order och behandlamänniskor som undersåtar motverkar man det.Den senaste tidens trafiksäkerhetsinsatser harkoncentrerats till höjda straff, böter och massivahastighetskontroller i kombination med sänktahastighetsgränser. Därigenom minskar såväl förståelsensom efterlevnaden av de viktigare reglerna.Regeringen har aviserat en proposition om det framtidatrafiksäkerhetsarbetet . Det är min förhoppningatt de kommande förslagen innebär en ändrad inriktning avarbetet i den av mig anförda riktningen.Jag vill därför endast koncentrera mig påförslaget i budgetpropositionen om att avdela fem miljonerkronor till fortsatt verksamhet med så kallade fastahastighetskameror, eller ''utrustning för automatiskhastighetsövervakning'' som det kallas i beskrivningenunder anslaget B2, ''Drift och underhåll av statliga vägar''.Förslaget bör, enligt min mening avslås. De fem Mkrsom föreslås till kameror ger bättre trafiksäkerhetseffektom de används till den verksamhet som anges i anslagetsrubrik.Trafikövervakning ger bättre förebyggande effekt omden i större utsträckning används till synlig bevakning.Denna typ av bevakning respekteras och bejakas avvägtrafikanterna. finns det många rent juridiskatveksamheter med de så kallade spionkamerorna längs våravägar.Bevisföringen är svår och tveksam. Det går inte att bindafordonsägaren vid brottet om inte fotografiet visar ansiktet.Ett tillfälligt nedfällt solskydd kan vara skillnaden mellanåtal med indraget körkort eller frikännande. Vissatrafikantkategorier, till exempel motorcyklister, har interegistreringsskylt i framkant och kan därutöver svårligenkännas igen om han eller hon har den, av annan lagstiftning,stipulerade hjälmen påsatt.Placeringen av kamerorna styrs i större grad avfototekniska förutsättningar och överväganden omminimerad störning än av rent trafiksäkerhetsmässigaaspekter.Verksamheten bör av bland annat dessa skäl snarastavbrytas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att verksamheten med automatiskhastighetsövervakning avbryts.
mot · GF02T317 · 1992-01-27 00:00:00 — Österledens hot mot kungsådra Det talande uttrycket ''kungsådra'' fanns med i svensklagstiftning till rätt . En kungsådra var den del av enälv, ström eller ett sund som skulle hållas öppen och inte fickstängas till eller byggas igen.Stockholms viktigaste kungsådra är förstås storasegelleden mot . Inget hinder har fått hejdadess vattenflöde.De senaste åren har dock förespråkarna för en motorvägmellan och , den s.k. Österleden ellerrättare sagt Djurgårdsleden, föreslagit att en sådan ledskulle byggas i form av ett betongrör genom vattnet,ungefär halvvägs ner från vattenytan. Detta rör skulle ha enhöjd av och vila på ett stort antal pålar,nedslagna i den dyiga bottenävjan.Skälet till att man föreslagit en sådan konstruktion är attdet är så långt ner till fast botten, att man med en riktigtunnel skulle ha fått mycket långa nedfartssträckor ochdärmed höga kostnader. Förslaget innebär dock att man görett stort ingrepp i kungsådran och skapar allvarligamiljöproblem, helt bortsett från dem som utsläppen avavgaser medför, bl.a. vid Kaknäsområdet.Ett är att betongröret skulle stoppa eller kraftigt minskavattenutflödet vid de vattendjup, där avloppsvattnet frånHenriksdals och strömmar förbi denaktuella platsen. Enligt uppgifter från Vattensrecipientkännare har företaget ännu inte analyserat hurstora problemen skulle kunna bli, ''eftersom man inte trottatt det skulle kunna byggas någon Österled''.Det finns ändå vissa möjligheter till modellstudier ochberäkningar vid olika strömförhållanden och vattenstånd. Ivilka fall avloppsvattnet kan tvingas upp till ytan, invidWaldemarsudde eller Danvikshem, är alltså obekant, likasåom vi kan räkna med fortsatt fiske i ström.Ett annat miljöproblem är effekterna av den planeradepålningen i bottenslammet. Österledskonsortiet uppgesockså föreslå en muddring för att något kompenseraminskningen av kungsådrans tvärsnitt. I detta bottenslamfinns dock stora mängder tungmetaller och andramiljögifter som under århundraden släppts ut frånbeckbruk, oljeslagerier och andra stockholmsföretag. Enpålning/muddring skulle därför kunna få mycket allvarligaföljder.På senare tid har även alternativ diskuterats. Ett av demär att bygga i bottenslammet. Konsekvenserna blir då desom beskrivits ovan eftersom muddring blir nödvändig.Samma miljökrav bör ställas för passagegenom kungsådra som för . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Österledens hot mot Stockholmskungsådra.
mot · GF02T318 · 1992-01-27 00:00:00 — , som passerar genom , utgör enviktig nord-sydlig länk i Mellansverige.Trafiken på denna väg är av betydande omfattning.Särskilt den tunga trafiken har ökatbetydligt vilket medfört att underhålls- ochnyinvesteringsbehoven också ökar.Av miljö- och framkomlighetsskäl behövs på den delsom sträcker sig genom dels förbifart vidVadstena, dels omfattande ombyggnadsåtgärder i Motala.En ny förbindelse i över eller under (del av ) skulle totalt sett minska störningarna frånden nord-sydgående trafiken genom tätorten. Den skulledessutom ge bättre framkomlighet och har betydelse inte bara lokalt och regionalt,utan är också en viktig nationell länk. Det är därför av storbetydelse att trafiksäkerheten och framkomlighetenförbättras i hela vägens sträckning.Under våren 1991 beslutade om inrättandet avett speciellt infrastrukturanslag. Medlen skulle användas tillnationellt strategiska projekt och fördelas så attnäringslivets konkurrenskraft stärktes.Det konjunktur- och arbetsmarknadsläge som råderär rätt tillfälle för stora satsningar på investeringar,underhåll och nybyggnad. På så vis främjas tillväxtensamtidigt som arbetslösheten bekämpas.I utvecklingsprojekt () konstaterarman att den mellanregionala funktionen innebär att sammalänkar i hög grad kanaliserar stora delar av landets långvägaflöden samt att de mest betydelsefulla väglänkarna, somfyller en gemensam inom- och mellanregional funktion, omfattar . De utgör kärnan avväginfrastrukturen i landet. I projektet utpekas vägar somskall ingå i ett s.k. robust vägnät. Där återfinns riksväg 50under benämningen Askersundsleden, sträckan ----från via och motÖrebro är en del i den s.k. Bergslagsdiagonalen. Den börnu snabbt rustas upp inte minst för tunga och långvägatransporter mot Bergslagen och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atti plan för viktiga infrastrukturinvesteringar börmedel avsättas för ombyggnad av i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GF02T319 · 1992-01-27 00:00:00 — Utbyggnad av som motorväg till norska gränsen näringsliv behöver tillgänglighet för att kunnakonkurrera när nu närmar sig EG.Kommunikationernas status kan då bli helt avgörande förlänets och framtid.Ett fungerande vägsystem måste finnas i Nordensviktigaste industriregion, d v s ------. I denna finns över 6 miljonermänniskor, omkring 9 000 industriarbetsplatser av de skandinaviska ländernas samladeindustriproduktion.E 6 genom är en av hårdasttrafikerade vägar. Såväl ur miljösynpunkt som avekonomiska skäl bör vägen från via ochKöpenhamn till byggas ut till motorväggenom Bohuslän.Regeringen bör pröva möjligheten att inom ramen försatsningar på infrastruktur rymma en utbyggnad av E 6genom till motorväg. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom ramen förinfrastrukturella satsningar inrymma en fortsatt utbyggnadav .
mot · GF02T320 · 1992-01-27 00:00:00 — I vissa länder är avfarter från motorvägar och andrastörre vägar numrerade, vanligtvis antingen i ordningsföljdeller efter kilometertalet vid avfarten. Fördelen med ettsådant system är att det är lättare att hitta och lättare attgöra vägbeskrivningar.Regeringen bör ge lämpligt organ i uppdrag att övervägaom ett sådant system skall införas i . Mot fördelarnafår vägas de kostnader och besvär som det skulle medföra.Ett begränsat försök kan kanske vara lämpligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om numrering av vägavfarter.
mot · GF02T321 · 1992-01-27 00:00:00 — skyltades väg 234 (--), (--) och (--) om till samma riksvägnummer som då gälldeför sträckan --, nämligen 45. Dettainnebar att vi fick en vägsträckning genom det västsvenskainlandet med enhetlig numrering från tillKaresuando.För de berörda 30 kommunerna, särskilt de som liggernorr om 45:ans tidigare ändpunkt , harotvivelaktigt åtgärden haft och kommer att få mycket storbetydelse genom den enklare vägvisningen. Särskiltnäringslivet i de berörda delarna av det västsvenskaskogslandet, och då inte minst turistnäringen, har hälsatomnumreringen med tillfredsställelse.Vägföreningen , som består av20-talet kommuner mellan och , harnu hos hemställt att vägen i fråga också skall fåEuropavägstatus.Det finns en god substans att bygga en sådanframställning på. går frånGöteborg via --------Reggio di till på . Föreningenpekar på det intressanta faktum, att genom att får Europavägstatus och genom att låta dennaEuropaväg fortsätta via Kautokeino i och överFinnmarks Fylke till i , kan mansammanbinda vår kontinents sydspets med dess nordspets.Det är ostridigt att en sådan skulle få mycketstor betydelse för kommunerna den passerar. Det blirEuropas längsta och någonting avtranseuropeisk förbindelseled. För turistnäringen iområden som direkt och även indirekt berörs avvägsträckningen skulle en Europavägstatus ytterligareförbättra möjligheterna att skapa attraktiva verksamheteroch därmed bättre underlag för befolkningen i området. av detta slag skulle också i sig innebära ett dragplåster.Eftersom vi vet att turisterna gärna väljer olika vägar till ochfrån ett mål kan man förutse att spridningseffekterna skullekunna bli intressanta.För samhällets del skulle en insats av detta slag innebäramycket små kostnader, förmodligen bland de billigasteregionalekonomiska insatser samhället behöver göra iförhållande till den följdverkan insatserna får.Vi noterar också att länsstyrelserna i ,, och i engemensam skrivelse hos harhemställt att bl.a. --() skall ingå i ett framtida stamvägnät. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ge riksväg 45stamvägstatus och Europavägstatus för sträckan ----.
mot · GF02T322 · 1992-01-27 00:00:00 — Riksvägarna E 18 och E 4 sammanfaller på sträckan mellan och här vägsträckan är därför mycket hårt trafikerad.Mätningar visar att det är näst hårdast trafikeradelandsväg. Endast vägen mellan och har enhårdare trafikbelastning.En ny dragning av från mot med anslutning till E 4 vid Götlunda är planerad och bör byggas.Flera skäl talar för en snabb behandling av frågan.Trafiksituationen i är svår. Nedsatt hastighet ochtrafikljus hindrar trafiken och gör att köer uppstår. Vidhögtrafik kan de bli milslånga. Nuvarande sträckning, somgår genom tätorterna , och ärmycket störande för miljön. Vid flera av korsningarna idessa tätorter är olycksfrekvensen stor. Den gamla vägen ären av de mest olycksdrabbade vägarna i Sverige.Viltolyckor är vanligt förekommande där. Eftersomtrafiken passerar genom flera tätorter hindras den att flytafriktionsfritt. Detta gör att restiderna förlängs med bådeförseningar och en hög bränsleåtgång som följd. Eftersomkommuner och vägverk har planerat för en nybyggnationunder har andra standardhöjande insatser bliviteftersatta.Det är viktigt att den planerade byggnationen snabbtkommer igång. Den utgör en viktig del av vägtrafiksystemetmellan och och är därför viktig urinfrastruktursynpunkt. Tidpunkten för att bygga är ocksåväl vald eftersom arbetslösheten är mycket hög i den härregionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggnation av från mot med anslutning till E4 i Götlunda.
mot · GF02T323 · 1992-01-27 00:00:00 — sameby inom kommun i länmed centralviste i Kattuvuoma, öster om harsedan årtionden strävat efter att erhålla vägförbindelse.Från renskötselsynpunkt är tillkomsten av envägförbindelse för samebyn av avgörande betydelse. I dagsker exempelvis transporten av renslakt från detta väglösaområde med helikopter över Torneträsk, vilket dock pågrund av de ökade kostnaderna blivit en allt störrebelastning på lönsamheten. sameby är därtill denenda samebyn som saknar vägförbindelse.Kiruna kommun har i skilda sammanhang ställt sigberedvillig till samebys strävan. Frågan har äventidigare aktualiserats genom motion i . Riksdagenavslog motionen med motiveringen attvägbyggnadsobjekten bör tillkomma i den prioritetsordningsom de regionala och kommunala instanserna i samverkanmed uppställt. För kommunsvidkommande har detta objekt en hög prioritering.Det nu aktuella problemet är att området som berörsligger inom obrutet fjällområde och innefattar följaktligenstarka naturvärden. Inom de obrutna fjällområdena får inganya vägar komma till stånd om dessa ej behövs förrennäringen. Enligt vårt förmenande är dock dettavägobjekt nödvändigt för rennäringen, varför böruttala sitt gillande över det och regeringen bör därför tainitiativ till ett förverkligande av vägförbindelse för Talmasameby. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en vägförbindelse för Talmasameby.
mot · GF02T324 · 1992-01-27 00:00:00 — Bättre vägar i och Behovet av en upprustning av regionens vägnät är stort.Det handlar bl.a. om att förstärka vägarna så att de får enkapacitet motsvarande de krav som ställs för att industrinoch turismen skall kunna vidareutvecklas. Tjälskadorförsvårar ofta råvarutransporter under långa perioder -- tillförfång för näringslivet i regionen. Goda kommunikationerär en förutsättning för fortsatt positiv utveckling avnäringslivet i dessa utsatta områden. För huvudparten avregionen finns inga andra transportmedel änvägtransporter.Det har under mer än en tioårsperiod varit en storeftersläpning när det gäller nödvändiga investeringar ivägnätet. Det är därför välmotiverat att regionen får enstörre andel av den ökade ram som kan kommaatt besluta om.I den nu allt svårare arbetsmarknadssituationen torde entidigareläggning av regeringens infrastruktursatsningarligga väl i linje med regeringens allmänna politik. Enoffensiv satsning på vägarna i och skullekomma dessa regioner till gagn.Det är viktigt att iståndsätta och vidmakthållabeläggningarna, men det är också viktigt att fortsättabelägga vältrafikerade grusvägar ute i bygderna. Även äldresvaga broar behöver förstärkas och byggas om.Enligt vår mening är offensiva satsningar i infrastrukturett gott exempel på den strävan till mobilisering av lokalaresurser, som vi länge efterlyst i regionalpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av upprustning avvägnätet i och .
mot · GF02T325 · 1992-01-27 00:00:00 — Bra kommunikationer är av avgörande betydelse för enregions möjligheter till utveckling. ochVästmanland utgör därvid inget undantag och storainvesteringar har gjorts i de olika vägsystemen.Länsstyrelserna i , , ochVästmanland har gemensamt uttalat sig om inriktningen avett nationellt vägprogram. På det sättet får man ett samlatgrepp på frågan ur regional synpunkt.E18 mellan och och vidare västerutSärskilt på våra Europavägar är en hög och jämnstandard viktig för att undvika trafikstockningar ochnedbringa antalet trafikolyckor. Motorvägsstandard börvara målsättningen för aktuella europavägar, alltså E3, E4och E18.Dagens sträckning av mellan och Arbogautgör en s.k. flaskhals som medför att i övrigtgoda standard ej kommer till sin fulla rätt. I vägverketsflerårsplan för riksvägar 1991--2000 föreslås att den aktuellasträckan av byggs ut först . Att tvingas till ensådan prioritering måste anses oförsvarbart. Därför är detytterst angeläget att medel skapas för en snabbareutbyggnad.BergslagsdiagonalI planeringen talas om två Bergslagsdiagonaler, ennordlig över och och en sydlig ----. Den sistnämnda är den kortare vägenmellan och . har trafikarbetet ökat med . Andelen tung trafik är hög. Sträckningen ärviktig för Bergslagens utveckling. Målstandarden på vägenbör vara 9 meters väg.Räta LinjenVägsträckningen binder samman viktiga regionalacentra som , , och Gävle.Samtidigt är vägen den kortaste mellan sydöstra ochNorrlandskusten. Alternativet att köra över Stockholmförlänger sträckan med . Mellan ochVästerås utgör vägen också en viktig koppling mellan E3och E18. En viktig delförbättring av vägen sker nu genomatt förbifarten i , norr om , äntligen kan byggas.Målstandarden bör vara 13 meters väg på hela sträckan.Riksväg 70Genom och län är enviktig förbindelselänk för såväl persontrafik somgodstransporter från norra inlandet mot Stockholm.Förbifarten vid Sala är i länet ett angeläget objekt.Målstandarden bör för denna väg vara 13 meters väg.Andra vägar i länetLänets övriga vägar är på olika avsnitt i stort behov avupprustning och ombyggnad. Vägarna på landsbygdenfyller stora behov dels för den bofasta befolkningen, dels förtillgängligheten till skog och mark för dem som bor i störrebefolkningscentra. Tillräckliga resurser för att svara motbehoven finns inte. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av vägnätet iVästmanland, bl.a. på sträckan --.
mot · GF02T327 · 1992-01-27 00:00:00 — Tidigareläggning av väginvesteringar på Betydelsen av väl fungerande infrastrukturer som enförutsättning för den ekonomiska utvecklingen har blivitallt mer uppenbar. Goda kommunikationer spelar här enavgörande roll. Områden som är dåligt försörjda medvägar, järnvägar eller flyg har svårt att hävda sig iförhållande till mera trafiktäta regioner.Sydöstra ligger i viss mån i en så kalladtrafikskugga. Det är främst på järnvägssidan bristernafinns, men även vägnätet är i viss mån eftersatt. Planeradeväginvesteringar har gång på gång flyttats framåt i tiden.Detta är olyckligt och fördröjer näringslivets expansion idenna del av landet.Det är mycket viktigt att E 66 färdigställs i hela dess längd. Den kan då utgöra ettslagkraftigt alternativ vid vägval för transporter från södraSverige, genom och län och vidare norr ut.Blir E 66 på detta sätt en pulsåder kommer detta hela regionentill del.Glädjande nog har regeringen nu gett klartecken förombyggnad av vid Verkebäck söder omVästervik. Härigenom kommer detta vägbygge igångtidigare än vad den senaste vägplanen angav. Påmotsvarande sätt har tidigareläggningar skett i Blekingelän.Emellertid ligger igångsättningen av om- ochnybyggnaden av vägavsnittet söder om flera årframåt i tiden. Om även denna del färdigställdes snarastskulle en stor del av hela E 66 vara färdigbyggd. För de berörda länen och för dessnäringsliv är det angeläget att färdigställandet forceras.När nu sträckan vid Verkebäck tidigareläggs är det våruppfattning att sträckan söder om på motsvarandesätt bör tidigareläggas. Vi anser att så snart arbetsplanernaär färdiga skall arbetena där igångsättas.Eftersom finansieringsfrågorna ur statsfinansiellsynvinkel kan vara svåra att lösa vill vi föra fram tanken påalternativ finansiering. Många entreprenadföretag har nudåligt med arbete och har alltså stor ledig kapacitet. Enmöjlighet som bör prövas är att låta byggföretag själva såvälbygga som finansiera vägbygget. Staten får sedan iefterhand ''avbetala'' denna investering. Vinsten med dettaförfarande är dels att sysselsättning skapas och dels attnödvändiga infrastruktursatsningar kommer till ståndtidigare. Samhällets vinst med ett sådant förfarande ärpåtaglig. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidigareläggning och finansieringav väginvesteringar på ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alternativ investeringsform förvägbyggen.