mot · GF02A803 · 1992-01-27 00:00:00 — Måste kvinnor vara offentliganställda?Kvinnor arbetar utom hemmet nästan lika mycket sommännen. Men det är stor skillnad på mäns och kvinnorsarbetsmarknad och lönevillkor!Nästan 60 procent av kvinnorna arbetar inom denoffentliga sektorn, oftast inom vård och omsorg. Mer än 80procent av de landstingsanställda är kvinnor. Av männenarbetar inom den offentliga sektorn.Kvinnorna har alltså ett mycket begränsat antalarbetsgivare att välja mellan. Ännu färre har kvinnornasmöjligheter varit att bedriva egen verksamhet inom sinaspecialområden vård och omsorg. Inom denna sektor hardet i princip rått en offentlig monopolställning. Den nyaregeringens dokumenterade vilja att åstadkomma envalfrihetsrevolution inom vård och omsorg torde därförhälsas med tillfredsställelse av de flesta.Ändå hör man ofta i debatten: ''Hur ska det gå förkvinnorna när den offentliga sektorn minskas?'' temat för en paneldebatt mellan företrädare för deolika kvinnoförbunden vid Statstjänstemannaförbundetskongress . Förre statsministern också samma fråga inför höstens valrörelse.Nog är det ett underkännande av oss kvinnor att tro attvi för alltid skulle vara beroende av offentliga monopol föratt kunna arbeta och utveckla vår kunskap och vårayrkesfärdigheter! Att ''förvisa'' kvinnorna enbart till deoffentliga monopolen har faktiskt varit ett effektivt sätt atthålla nere kvinnolönerna och motverka jämställdheten.Detta framgick bl.a. av en doktorsavhandling ''TCO ochkvinnolönerna'' av 1990. Hon menade attkvinnor inom den icke konkurrensutsatta sektorn, d.v.s.vård-, utbildnings- och omsorgsmonopolen, fått se sinalöner släpa efter beroende på att deras företrädare i fackligtavseende varit lierade med den rådande maktstrukturen isamhället. Nog så avslöjande!Kvinnorna har samma rätt som männen att kunna väljamellan flera arbetsgivare och de har också samma rätt attbedriva verksamhet som företagare.Kvinnors kunskap har inte tagits tillvaraGenom att vård- och omsorgsverksamheten varitmonopoliserad har inte vårdpersonalens kunskap ochyrkesskicklighet tagits tillvara på ett positivt sätt.Personalen har haft alltför litet inflytande över arbetet ochdess organisation. Kvinnokraften har inte kunnat trängaigenom storskaligheten, byråkratin, styrningen ochenhetligheten i de storkoncerner som kommuner ochlandsting utgör.Den valfrihetsrevolution inom vård och omsorg, som ärden nya regeringens strävan att åstadkomma och där vissasteg tagits på vägen genom t.ex. avskaffandet av LexPysslingen och avknoppningen av personaldrivenverksamhet är ägnad att stärka kvinnornas ställning påarbetsmarknaden.Vill kvinnorna driva eget?Det har inte sällan framhållits från socialdemokratiskthåll att kvinnorna inte vill konkurrera på marknaden påsamma sätt som männen. De skulle alltså hellre vilja varaanställda inom den offentliga sektorn. Detta är fel.En undersökning utförd av hösten -90 visadeatt det finns en stor potential kvinnliga företagare bland deoffentliganställda kvinnorna. Undersökningen visade att ca180 000 kvinnor som arbetade inom den offentliga sektornskulle vilja starta eget och dessutom ha anställda!Valfrihetsrevolutionen bör påskyndas!Runt om i hela vårt land har tidigare offentliganställdastartat daghem, ålderdomshem och små sjukhem. måsteemellertid regering och riksdag snabbt gå vidare ochavskaffa Dagmarsystem, etableringskontroller och övrigahinder för kvinnors möjlighet att arbeta och utvecklas eftersina egna förutsättningar! Någon egentlig valfrihet råderinte så länge inte de ekonomiska villkoren, t.ex. i form avstatsbidrag och socialförsäkring samt skatteförhållanden förenskilt företagande, är likvärdiga med den offentligaverksamhetens. måste i regel ett avtal skrivas med t.ex.landstinget för att kunna bedriva privat vård.Hur annorlunda skulle inte vård- och omsorgssektorn hasett ut -- och hur mycket bättre skulle inte landetsekonomi ha varit -- om vi haft en sund konkurrens mellanprivat och offentlig verksamhet? Vård och omsorg har alltidbehövts och kommer alltid att behövas. Om vården kanbedrivas under mer marknadsmässiga former -- utan att detkostar patienterna något extra -- kommer vi att få mera vårdoch service för samma pengar. Ju förr''valfrihetsrevolutionen'' förverkligas, desto bättre vård ochservice för barn, äldre och sjuka liksom förarbetsmarknadssituationen som sådan.Att skapa en fri arbetsmarknad även inom vård, omsorgoch service är bland de viktigaste kvinnofrågorna idag.Med en större enskild sektor kan de arbetssökande finnajust de arbetsförhållanden och de arbetstider de önskar. Allerfarenhet visar att små enskilda enheter kan tillgodosepersonalens önskemål betydligt bättre än de kommunalaoch landstingskommunala monopolen med sinopersonlighet och sina långa beslutsvägar. När olikaarbetsgivare tävlar om arbetskraften förbättras också löne-och anställningsvillkoren. Konkurrensen med en enskildsektor skulle ge personal inom kommuner och landsting enstarkare ställning och en bättre personalpolitik.Alla skäl talar för att vård-, utbildnings- ochomsorgsmonopolen snabbt måste brytas helt, attpersonalen inom vård och omsorg ska ha rätt att bedrivaegen verksamhet och rätt att välja mellan olikaarbetsgivare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att ge kvinnornamöjligheter till egenföretagande och en vidgadarbetsmarknad,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att bryta monopolenför att ge kvinnor möjlighet att välja arbetsgivare ocharbetsmiljö samt inflytande över sitt arbete.