mot · GF02Jo673 · 1992-01-27 00:00:00 — Målet för naturvårdspolitiken är att säkerställa denbiologiska mångfalden och den genetiska variationen.Växtoch djursamhällen och deras förutsättningar skallbevaras så att naturligt förekommande växt- och djurarterges möjligheter att fortleva under naturliga betingelser ochi livskraftiga bestånd.Ytterst är naturvård att slå vakt om förutsättningarna förliv på jorden. Människan och hennes samhälle är beroendeav det globala ekosystemet, som producerar rent vatten,syre och föda.För att uppnå målen måste vi gå två vägar. Dels måstenaturvårdshänsynen öka i alla verksamheter som påverkarnaturen, dels måste både stora och små arealer skyddas iolika grad från mänsklig verksamhet. För dessa ändamålbehövs både förändrad naturvårdslagstiftning och ökadeanslag.Att bevara den biologiska mångfalden måste vara ettav miljöpolitikens främsta mål ty en försvunnen art kanaldrig återskapas. En försvunnen art innebär en obotligförlust.Samma förhållande råder för hela biotoper(livsmiljöer). En försurad sjö kan t.ex. i bästa fall återställasrent kemiskt och fysikaliskt men dess naturliga biologiskatillstånd kommer aldrig åter.Upprätta en nationell naturvårdsstrategiRegeringen har inte redovisat någon nationellnaturvårdsstrategi. anser att en framsyntambition ska vara att upprätta en nationellnaturvårdsstrategi. Den ska fungera som underlag förarbetet med att skydda hotade arter, unika naturområdenoch naturområden som representerar olika naturtyper. Iarbetet ingår att rangordna skyddsinsatserna och göra enplan för genomförandet.Den nationella naturvårdsstrategin måste också förhållasig till det internationella naturskyddsarbetet -- speciellt tillvad som sker i våra närmaste grannländer -- så att åtgärderför att t.ex. bevara arter blir effektiva och framgångsrika.Ekologisk grundsyn i naturvårdslagenEn utredning med uppgift att utföra en samlad översynav naturlagstiftningen har genomförts. Kritik harriktats mot att översynen i huvudsak kom att bli lagteknisk.Vänsterpartiet instämmer i den kritiken och anser därför atten ny utredning måste genomföras med det uttalade syftetatt tydligare basera lagen på en ekologisk grundsyn.Utredningen bör även ha till uppgift att tydliggöra denekologiska grundsynen i skogsvårdslagen och skötsellagenoch genomföra den anknytning till naturresurslagen somdiskuterades redan vid naturresurslagens tillkomst. Det kanlämpligen ske genom att portalparagraferna i dessa lagarutformas så att de slår vakt om skogen ochjordbruksmarken som mångsidiga resurser. I skötsellagarnaär utgångspunkten nu i första hand att marken är enproduktionsresurs.Naturresurslagen har i praktiken visat sig varasvag. Det fortsatta utredningsarbetet måste leda till attlagen blir ett skarpare instrument.BiotopskyddFör att biotopskyddet skall bli ett effektivt redskap förnaturvården krävs dock att bestämmelserna kan tillämpasmed måttliga arbetsinsatser från länsstyrelsernas sida. Ombiotopskyddet innebär att varje enskilt objekt skallavgränsas och ersättningsfrågor regleras gentemotmarkägarna kommer biotopskyddet i praktiken att blinästan lika tungarbetat som inrättande av naturreservat,och de arbetsinsatser som krävs kommer att bli orimligtstora i relation till de små områden som omfattas avskyddet.Vi föreslår att reglerna för biotopskyddet utformas på såsätt att de ger möjlighet för länsstyrelserna att genomgenerella regler skydda smärre områden av viss marktypinom länet eller delar av länet. Biotopskyddet skall ansesfalla inom ramen för den naturvård markägaren är skyldigatt ansvara för, och därför normalt inte innebära rätt tillintrångsersättning för markägaren.Vi föreslår också att huvudansvaret för att genomföraskyddet av skogliga biotoper läggs på länsstyrelserna ochinte på sektorsmyndigheten.Miljövårdsenheterna på länsstyrelserna har en renodladroll i naturskyddsarbetet, därför bör ansvaret ligga där.Förändra 4 § i lagen om skötsel av jordbruksmarkI samband med beslut om nylivsmedelspolitik 1990 beslutades att brukningspliktenenligt lagen om skötsel av jordbruksmark skulle ersättasmed en anmälningsplikt. Marken får tas ur bruk 8 månaderefter anmälan till . I lagen sägs att om markenhar ringa betydelse för jordbruket på brukningsenheten såbehövs ingen anmälan. Men om avsikten är att garanteranaturvårdshänsyn, så är det kanske just marken med litenbetydelse som produktionsmässigt är mest värdefull.Regeringen bör därför få i uppdrag att återkomma medförslag till formulering, som bättre uttrycker den höganaturvårdsambitionen.Anläggningsstöd för våtmarkerVåtmarkerna är naturliga reningsverk. De fungerar somfällor för närsalter och minskar därmed läckaget avnäringsämnen till hav och sjöar. Undersökningar visar attåterskapande av våtmarker är ett mycket effektivt sätt attförbättra vattenmiljön. Det är dessutom billigare än mångaandra artificiella reningsanläggningar.Den växande insikten om de problem som utsläpp avs.k. växthusgaser skapar har lett till ökat intresse förvåtmarkernas betydelse som kolförråd. Nedbrytningen avorganiskt material går långsamt i våtmarker, därför lagrasstora mängder kol där. Vid utdikning och torvbrytningfrigörs dessa stora förråd och förstärker därmed den ickeönskade ''växthuseffekten''.Inom ramen livsmedelspolitiska beslutanslogs ett rambelopp på för anläggande avenergiskog, lövskog och våtmarker. Med tanke på den storabetydelse återskapandet av våtmarker har både urnaturvårdssynpunkt och för att förhindranäringsämnesläckage till hav och sjöar, måste rambeloppetför anläggningsstödet höjas. Dessa utökade medel skallspecialdestineras till anläggande av våtmarker. Vi föreslåratt anslås för detta ändamål budgetåret1992/93.Ökat skydd för naturområdenDet finns ett stort uppdämt behov av att skyddanaturområden, redovisat bland annat i naturvårdsverketsaktionsplan Natur--90. Samstämmiga fakta visar, att deåtgärder som vidtagits varit helt otillräckliga. av växt- och djurarter är idaghotade, i den meningen att deras överlevnad inte ärsäkrad. Arbetet med att skydda natur har avstannat påsenare år.Det största hindret för att uppfylla målen förnaturvårdspolitiken är brist på resurser, delsi form av personal vid länsstyrelsernas naturvårdsenheter,dels i form av medel för skydd och vård av naturområdensamt för skydd av hotade arter.För att snabbt få naturvårdsarbetet på fötter, och räddaarter och miljöer som annars oåterkalleligtkommer att vara förlorade, krävs ökade resurser förinrättande och vård av nationalparker och naturreservat.Det krävs också ökad information och utbildning -- bl.a.i våra skolor -- kring naturvården och dess olika former avreservat m.m.Ökade resurser för säkerställandeFör större delen av landet finns genomlandsomfattande och regionala naturvårdsinventeringargod kännedom om skyddsvärda områden av olika slag. Ettstort antal mycket angelägna skyddsobjekt är väldefinierade och ''står på kö''. Många reservatsärendenligger dessutom oavslutade på länsstyrelserna i brist påresurser.Dock kan det på sina ställen i landet finnas en brist påkunskap om till ytan små skyddsvärda biotoper.Naturskyddsföreningen har t.ex. i genomfört eninventering och fann då ett flertal små biotoper som ärmycket skyddsvärda. Värdet av dessa biotoper är så högt attsamhället inte kan hoppas på att frivilliga organisationer ska''hitta'' landets alla unika små biotoper. Därför börnaturvårdsverket ges i uppdrag att föreslå åtgärder för atthela landet ska inventeras på små skyddsvärda biotoper.En försummad verksamhet i dessa sammanhang ärbehovet av inventeringar av havs- och sjöbiotoper. Dessa ärjämfört med landbiotoper relativt okända. Detta börbeaktas av när man planerar det vidareinventeringsbehovet.Vänsterpartiet tar upp anslagsäskande för detta områdei partimotionen om miljön.Skydd av hotade arterRegeringen föreslår en välkommen höjning av anslagetför åtgärder till skydd för hotade arter. harunder begärt ökade resurser för detta viktiga arbete.Det finns ett uppdämt behov med tanke på den tidigarealltför knappa resurstilldelningen. föreslårdärför att för ändamålet anvisas eller utöver vad regeringen föreslår.Ökat stöd till kommunernaStödet till kommunerna från centrala myndigheter måsteökas. , som har huvudansvaret förnaturvården måste ta ett särskilt stort ansvar. Insatser närdet gäller utbildning, information och rådgivning tillkommunerna måste ökas. Den ekologiska kompetensenhos kommunerna måste stärkas. I de översiktsplaner somhittills framställts i kommunerna har behovet av skydd förkänsliga naturområden och små biotoper inte tillräckligtbeaktats.Utred den kommunala naturvårdenRegeringen bör låta genomföra en utredning om denekologiska kompetensen och det naturvårdsinriktadearbetets omfattning på olika områden (skolans, miljö- ochhälsoskyddets, planfrågor m.m.) hos kommunerna. Ensådan utvärdering ska ligga till grund för överväganden omeventuella ytterligare insatser för att stödja och utveckladen ekologiska kompetensen hos kommunerna.ResursförstärkningarBåde hos länsstyrelserna och hos kommunerna behövsomfattande förstärkningar för att klara de stora behoven.Vänsterpartiet föreslår att motsvarande 50 nyatjänster för naturvårdsinriktat arbete anvisas och fördelastill länsstyrelserna.Naturskydd på statligt ägd markStaten äger och förvaltar storaskogsarealer. Enligt sina instruktioner skall Domänverketdriva skogsbruk på samma villkor som andra markägare.Den borgerliga regeringen har planer på att privatiseraDomänverkets tillgångar. Det kan innebära att det kommeratt behövas stora anslag för markinlösen omman vill bilda reservat på f.d. domänmark. Detta måstebelysas i samband med en eventuell privatisering avDomänverkets tillgångar.Nej till främmande trädslag och andra främmande arterYtterligare plantering av contorta-tall bör inte tillåtasoch ett generellt förbud för införande av främmandeträdslag bör införas. Dispens kan beviljas förforskningsprojekt efter noggranna och allsidigamiljökonsekvensanalyser.Även problemen med införsel eller försök tillinplantering av andra främmande arter måste nogauppmärksammas. Det finns visserligen lagstiftning påområdet men dels bryts det mot den dels sker införselofrivilligt av både djur och växter.Förbud mot vattenskotrarVattenskotrar s k jet-skis är nöjesfordon som blir alltpopulärare. Höga hastigheter och buller gör att dessafordon orsakar stor skada på djurliv och vattenmiljö.Visserligen är det en inskränkning av friheten att förbjudadem, men de orsakar så stora problem att det måste ansesoacceptabelt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att upprättaen nationell naturvårdsstrategi,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ny översyn avnaturvårdslagstiftningen i syfte att tydliggöra en ekologiskgrundsyn,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regler för biotopskydd börutformas så att de ger möjlighet för länsstyrelserna attgenom generella regler skydda områden,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ansvaret för skydd av skogligabiotoper bör ligga på länsstyrelserna,5. att hos regeringen begär förslag till nyformulering av 4 § lagen om skötsel av jordbruksmark, såatt större hänsyn till naturvården garanteras,6. att till anläggande av våtmarker /93 anvisar på nytt anslag,7. att till skydd av hotade arter för budgetåret1992/93 anvisar utöver vad regeringenföreslagit,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till utvecklande av denekologiska kompetensen i kommunerna,9. att hos regeringen begär attnaturvårdsverket får i uppdrag att genomföra enutvärdering av det naturvårdsinriktade arbetet påkommunal nivå, i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att till naturvårdsinriktad verksamhet /93 anvisar . att fördelas tilllänsstyrelserna,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade anslag till köpav reservatmark om domänverkets tillgångar privatiseras,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot införande avfrämmande trädslag,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot användande avvattenskotrar, s.k. jet-skis.