mot · GF02U504 · 1992-01-27 00:00:00 — Vi menar dock att den nya synen påoch hanteringen av s.k. produktdirektiv ställer större kravpå arbetarskyddsverkets och yrkesinspektionenstillsynsverksamhet. Det blir därför nödvändigt att gemyndigheterna ökade resurser för en intensifieradtillsynsverksamhet när det gäller farliga maskiner.I de flesta är den fackligaorganisationsgraden låg, ibland så låg som 10--. Kollektivavtalen spelar en mindre viktig roll påarbetsmarknaden. Den grundläggande regleringen sker istället ofta genom lagstiftning, som anger vilkaminimiregler som skall gälla för individen. Detta har lett tillatt arbetsrätten inom EG främst avser individuellarättigheter för arbetstagarna och kollektivet skjuts ibakgrunden.En förändring av attityden är dock på gång inom EG.Danmark har länge drivit krav på att kollektivavtalensbetydelse skall erkännas och krävt respekt för den nordiskamodellen. Inom EG accepteras nu också i störreutsträckning synen på arbetsmarknadens parter som viktigaaktörer. Arbetsmarknadens parter på Europanivå kan fåmöjlighet att träffa avtal i frågor som hör till det socialaområdet. Kollektivavtal skall kunna användas för att införaEG-direktiv i medlemsländerna. Om detta är också deeuropeiska arbetstagar- och arbetsgivarorganisationernaöverens.EG-rätten innebär att det råder frihet för arbetstagare,företag och tjänster att arbeta, etablera sig och utföratjänster inom EG på samma villkor som gäller förvärdlandets medborgare och företag. Det föreligger dockinga hinder för medlemsländerna att kräva att utländskaföretag med egen arbetskraft tillämpar de arbetsrättsligaregler och kollektivavtal som gäller i värdlandet även förtillfälliga arbeten.När det gäller s.k. social dumpning har EG föreslagit attarbete i annat land skall följa de lagar och avtal som gäller idet land där arbetet utförs.På arbetsrättens område finns bara någrafå direktiv. Dessa medför inte några problem förSverige. En fråga av stor vikt gäller emellertid synen på hurEG-reglerna skall överföras till svenska förhållanden. Härfinns det enligt vår uppfattning anledning till oro, framförallt beroende på den borgerliga regeringens synsätt ochagerande.I den nordiska modellen utgör rikstäckandekollektivavtal den grundläggande regleringen påarbetsmarknaden. Kollektivavtalen är rättsligen bindandeavtal och råder arbetsfred.Arbetsmarknadens parter har ett gemensamt ansvar fördenna. Parterna är väl organiserade, löser tvister genomförhandlingar och har rätt att företräda sina medlemmar.Arbetsgivarna är skyldiga att tillämpa kollektivavtal ocksåpå de oorganiserade.Den har också bidragit till ett arbetsliv som -- trots allasina brister -- givit arbetstagarna större rättvisa, trygghetoch bättre standardutveckling än arbetstagare i de flestaandra länder. Det är självklart att arbetsfred och en stabilarbetsmarknad med rikstäckande avtal givit arbetsgivarnastora konkurrensfördelar gentemot omvärlden.I har de fackliga organisationerna efter ändringav reglerna i medbestämmandelagen, lex , rätt attgenom stridsåtgärder kräva svenska kollektivavtal förutländska företag som utför arbete i . Därmedkommer arbete som utförs i att ske på svenskavillkor.Den borgerliga regeringen har i flera fall gått emot ellerifrågasatt den fria förhandlingsrätten och kollektivavtalen.Det gäller lex som man gick emot, införandet avett internationellt sjöfartsregister som inskränker svenskaombordanställdas rättigheter, eventuellt förbud mot avtalsom inte respekterar karensdagar i sjukförsäkringen,reglering av minimilöner för ungdomar m.m. Inriktningenpå den översyn som den borgerliga regeringen vill göra avarbetsrätten är också att minska på de kollektivarättigheterna.Vi tar avstånd från det här synsättet och vill slå vakt omden svenska och nordiska modellen. Enligt vår mening ärdet regeringens skyldighet att göra detsamma i kontakternamed EG. Besluten i ger också möjligheterhärtill.Det är angeläget att tillsammans med Danmarkoch andra nordiska länder fortsätter att driva att dennordiska modellen fullt ut erkänns inom EG. Avregeringspartiernas agerande kan man dock tyvärr draslutsatsen att detta inte är någon självklarhet.6.5 RegionalpolitikFör att inte klyftorna mellan de rika och fattiga delarnainom EG skall öka finns starka krafter som vill försvara denegna regionens ekonomiska och sociala ställning samtinvånarnas möjligheter att kunna påverka sitt eget liv.Dessa krafter har ett starkt stöd i EG-fördraget och denpraktiska tillämpningen av EGs beslut. Det finns ett parviktiga principer inom EG som hävdar de regionala ochlokala intressena.Den första är att besluten skall fattas så näramedborgarna som möjligt. Den andra är den ekonomiskaoch sociala samhörigheten. Den innebär att EG''eftersträvar en harmonisk utveckling inom helagemenskapen''. I första hand gäller det givetvis att minskaklyftorna mellan de rika och fattiga delarna inom EG.Den första principen är basen för ett bibehålletkommunalt och regionalt självbestämmande. Dettasjälvbestämmande är beroende av att den övernationellademokratin inom EG kan fördjupas.Den andra principen handlar först och främst om dennödvändiga solidariteten med de fattigare delarna inomEG. Här är det angeläget att understryka att denna principtalar om en harmonisk utveckling inom hela EG och att dendärmed också kan innefatta de svenska regioner som sackarefter i utvecklingen.Vi socialdemokrater ställer helt upp på dessa principer.De handlar om demokrati och solidaritet, värden som ärgrundläggande för den socialdemokratiska politiken äveninom EG.I den praktiska tillämpningen innebär solidariteten inomEG att de fattigare regionerna inom EG tillförs storasummor genom strukturfonderna. Dessa överföringarkommer genom avtalet i att öka kraftigt.Vi socialdemokrater ställer oss positiva till dennaytterligare satsning på de eftersatta regionerna inom EG,men vill understryka att EGs regionalpolitikenbart är ett komplement till medlemsstaternas egenregionalpolitik.Som helhet gynnas svenska företag och svenskakonsumenter av förverkligandet av den inre marknaden.Därför är det rimligt att vid medlemskap blirnettobetalare till EGs strukturfonder, dvs. att vi betalar inmer än vi direkt får tillbaka.Men det är också rimligt att de svenska regioner som harproblem får del av EGs strukturfonder inom ramen för deEG-program som finns för landsbygdsutveckling ochnäringslivsomställning. Dessa program går även tillområden som inte tillhör EGs fattigare delar, vilket innebäratt stödet går till eftersatta regioner inom de rikare EG-länderna.Sverige har också rätt att driva en egen nationellregionalpolitik.När det gäller direkt företagsstöd inom dessa områdenhar vi att följa EGs konkurrensregler. Sådant stöd skallanmälas till EG för prövning. Konkurrensreglerna sägeremellertid att direkt företagsstöd inom vissa gränser ärmöjligt om det är ägnat att bidra till den ekonomiska ochsociala samhörigheten. Bidrag till investeringar accepteraslättare än rent driftstöd.Vad som är tillåtet bestäms dels av gällande relativtutförliga regler, dels av vilken vikt som EG kommer attfästa vid de alldeles speciella och delvis ogynnsammaförutsättningar som gäller för ekonomisk verksamhet iEuropas norra periferi.Regionalpolitiken är ett område där det sätt på vilketförhandlingar förs i hög grad kommer att påverka utgången.Inom EG finns omfattande regionalpolitiska stödsystemsom kommer att få ökade ekonomiska resurser . EG kommer i första hand att använda sina medel i deregioner inom EG där inkomsten är låg och arbetslöshetenhög.En del av EGs strukturfonder används emellertid ocksåi de rikare länderna för att underlätta omställningen ikrisorter som drabbats av nedläggningar och för att främjanäringslivets utveckling på landsbygden. Som exempel kannämnas att av den västtyska befolkningen och av invånarna i det rika bor i delar somEG-kommissionen klassificerat som stödområden.När det gäller regionalpolitiken menar vi att kanfortsätta med den regionalpolitik som utformats av dentidigare socialdemokratiska regeringen.Regeringen bör i förhandlingarna om medlemskap medall kraft driva frågan om att stora geografiska avstånd ochglest befolkade områden skall vara viktiga faktorer vidbedömningen av om stöd från EGs strukturfonder kankomma ifråga.Avslutningsvis vill vi peka på en mycket viktig principnär det gäller EGs regionalpolitiska program, nämligen''partnerskapet''. Detta innebär att berörda regioner självadeltar aktivt i planering och genomförande av de programsom finansieras via EG-medel. Denna princip understrykerbehovet av att den översyn som pågår av den svenskaregionala organisationen också tar hänsyn till dennaaspekt.Svenska kommuner och regioner kan delta ivissa delar av det europeiska samarbete som går ut på attknyta lokala kontakter. Men man gör det emellertid imycket blygsam omfattning. De lokala kontaktnäten måstebyggas upp , så att inte svenska kommuner ochregioner får en konkurrensnackdel gentemot övriga EG.6.6 Infrastruktur, utbildning och forskningGenom integrationen i kommer de medelsom används inom näringspolitiken med nödvändighet attbehöva förändras. Här kommer det att bli nödvändigt attprioritera investeringar i infrastruktur, utbildning ochforskning.Inom EG planeras systematiskt för en långsiktigutveckling av infrastrukturen som bygger på en regionalsamverkan. Det gäller såväl de expansiva urbaniseraderegionerna i som de fattigare eller industriellteftersatta områdena särskilt i , vilka får regionaltstöd. I de s.k. kunskapskorridorerna i ungefärlig riktningLondon, , , till och frånMilano över till görs storainvesteringar, såväl samhälleliga som privata, i modernatransportsystem, i intellektuell och kommersiellkommunikation, forskning m.m.En ny transportgeografisk situation håller på att växafram i . Ett ökat handelsutbyte mellan decentraleuropeiska staterna och EG kommer att ökatransporterna i öst-västlig riktning. som de byggsut måste också de skandinaviska transportlänkarna i nord-sydlig riktning kunna expandera. I diskussionerna omsvenskt medlemskap i är det viktigt att markera att detför svensk industri har stor betydelse attkommunikationerna med övriga utvecklas på ettsätt som minimerar det avståndshandikapp som Sverigesgeografiska läge ger.I debatten har allt oftare hävdats att de nordligaområdena i kring , som inte omfattas avEGs planering, riskerar att marginaliseras i dennautveckling om man inte inom regionen själv tar ansvar förbetydande investeringar i infrastruktur.För utvecklingen i kommer satsningen påforskning att vara av stor betydelse. Samarbetet inomforskningsområdet inom EG sker i form av femårigaramprogram. Den gemensamma forskningen, som endastutgör av totala FoU-satsningar blir ändå mycket betydelsefull eftersom det skerinom strategiskt industriellt viktiga områden.Sverige, som är ett litet land, är beroende av ett brettforskningssamarbete. Att stå utanför EGsforskningsprogram innebär reducerade möjligheter tillinformation, delaktighet och inflytande. Många av desvenska storföretagen deltar aktivt i EGsforskningsprogram. Men som icke EG-företag har de intesamma möjlighet att få tillgång till resultaten som de företagsom tillhör EG-stater. Även från EGs sida finns ett starktintresse av att skall delta i vissa forskningsprogram,speciellt inom områden där vi har företag som har enledande roll vad gäller teknik och kvalitet i en viss bransch.Det är därför betydelsefullt att utveckla samarbetet fulltut med EG inom forsknings- och utvecklingsarbetet. Det ärsamtidigt angeläget att vidmakthåller en egenforsknings- och utvecklingsverksamhet av hög kvalitet.Även inom utbildningsområdet är samarbetet med EGmycket betydelsefullt inte minst för ungdomars möjligheteratt bredda sina studier och erfarenheter. Det skaparytterligare utbildningsmöjligheter, internationellakontakter och ökade språkkunskaper. deltar sedanden i EGs utbildningsprogram ,som skall underlätta kunskapsöverföring mellan högskolaoch näringsliv. Ett annat betydelsefullt program ärERASMUS, vilket syftar till utbyte av studenter och läraremellan universitet och högskolor inom hela EES-området.Sverige deltar i detta från . Även med ett kommer emellertid inte svenska studerande att hatillgång till universitet på lika villkor som EG-ländernasstuderande.De förändringar som sker i näringslivsstrukturenställer stora krav på personalutbildning ochkompetensutveckling. Export av varor och tjänster medstort kunskapsinnehåll kommer att bli av än störrebetydelse för . Det är därför angeläget att i så högutsträckning som möjligt ha tillgång till EGsutbildningssamarbete.6.7 SkattepolitikenDe snabba förändringar som sker internationellt, inteminst i , kommer att påverka svensk ekonomi ochdet svenska skattesystemet i snabbare takt och med störreomfattning . Det är därför synnerligen angelägetatt det sker en noggrann och kontinuerlig uppföljning avdessa effekter för svensk ekonomi och det svenskaskattesystemet.Genom skattereformen har fått ett fråninternationella synpunkter mycket konkurrenskraftigtskattesystem. Det kan dock inte uteslutas att vi behöver göra ytterligare anpassningar med hänsyn tillden internationella utvecklingen.Vi är dock djupt skeptiska till det sätt på vilket denborgerliga regeringen har skött denna uppgift. Snartsagt varje förändring av skattesystemet har motiverats avanpassningsskäl till EG. EG-argumentet användsuppenbarligen främst som plog för att genomföra ettnyliberalt systemskifte i Sverige.I finansierar vi en större andel avpensionssystemet och sjukförsäkringarna via skattsedel änandra länder. Det höjer vår skattekvot. I tio av tolv har man dessutom underskott i den offentligasektorn, vilka skulle höja dessa länders skattekvot omutgifterna finansierades fullt ut. Genomsnittligt ärunderskottet i statsfinanserna för strax under5 % av BNP.Något allmänt starkt tryck nedåt på vår skattenivå lederknappast internationaliseringen eller en kommande EG-integration till. Snarare är det så att utvecklingen iVästeuropa kan väntas leda till attskattenivån i andra länder kommer att höjas genom ökadekrav som ställs exempelvis på det sociala området.Liknande tendenser finns i , inte minst på delstatsnivå.Momsen har särskilt uppmärksammats i debatten i dettasammanhang. Det kan därför vara värt att uppmärksammaatt , och redan har höjt ellerinom kort kommer att höja momsen. I höjs denallmänna momsen från till . Trots närheten tillden tyska marknaden har höjt sin moms från22 % till 25 %.Det är inte möjligt att överblicka vilka krav som denekonomiska utvecklingen kommer att ställa på vårtskattesystem 1999. Vi anser för vår del att det behövs enmer djupgående analys av internationaliseringens och ettframtida EG-medlemskaps krav på det svenskaskattesystemet innan väsentliga förändringar genomförs.Hittills genomförda analyser visar dock att de direktaanpassningskraven inte är särskilt starka eller dramatiskaför del. Den genomförda skattereformenräcker långt i detta avseende. Den ekonomiska styrkan ivårt land kommer liksom att vara den viktigastefaktorn för våra möjligheter att finansiera den svenskavälfärden.6.8 MiljöpolitikEuropa har ett alldeles särskilt ansvar att gå före imiljöarbetet. I ett läge där industriländerna blir merframgångsrika i att bekämpa industriutsläppen växerbetydelsen av att också ta itu med de många mindreuppenbara utsläppen. Då spelar strömmarna av varor övernationsgränserna allt större roll. En långt drivenharmonisering i hela på en hög skyddsnivå skullevara av utomordentligt stor betydelse för tillståndet imiljön.Den miljöpolitiska utvecklingen inom EG går snabbt.Detta styrks av arbetet med . Genom attSverige inte sänkte ambitionerna utan ställde hårda krav vardet möjligt att flytta fram positionerna. Hårdare krav påt.ex. bilavgaser gäller nu för hela . Vi tror attSverige på detta sätt kan spela en viktig roll även i detfortsatta arbetet.Av stor betydelse för miljöpolitiken är EGs s.k.minimiregler. Gemensamma regler innebär att de somhittills inte velat göra så mycket tvingas att göra mer.Enskilda länder kan dessutom gå utöver dessa regler.Sverige bör vid sina förhandlingar med EG lägga stor viktvid att uppföljningen av hur reglerna efterlevseffektiviseras.En viktig del i förverkligandet av den inre marknaden ärde s.k. totalharmoniserade reglerna, vilka främst berörhandeln med varor. Godkännande i ett land innebärautomatiskt godkännande i hela EG-området. I tillägg tillRomfördraget framgår att förslag till harmonisering skallutgå ifrån en hög skyddsnivå. Fördraget innehåller också enmiljögaranti som tillåter medlemsländerna att tillämpasträngare nationella bestämmelser för att skydda liv.Inom har diskuterats att direktiveller normer skall utarbetas i två steg. Den första nivånutgörs av existerande bästa teknik. Den andra nivåninnebär framtida teknik som kopplas till ekonomiskastyrmedel för den högre nivån. På så sätt kommer dengrundläggande nivån att krävas av alla, somutrymme ges för dem som vill gå längre och driva på dentekniska utvecklingen.Utvecklingen mot en allt högre skyddsnivå måste drivasframåt. har numera accepteratprincipen om att farliga ämnen skall ersättas med sådanasom är mindre farliga. Regeringen bör i förhandlingar medEG verka för att denna princip antas i lag. De kriterier förmiljöfarlighet som utvecklat ser nu ut att vinnagehör även inom EG. Förslaget till har bekräftatatt det både går att driva utvecklingen framåt och fåundantag på väsentliga områden. Vi föreslår i annan motionom miljöpolitiken att regeringen ger berörda myndigheter iuppdrag att ta fram en ny lista på miljöfarliga ämnen sombör avvecklas eller starkt begränsas.Regeringen bör, innan medlemskapsförhandlingarnabörjar, redovisa för på vilka områden somundantag från EGs regler bör göras, i avvaktan på att degemensamma reglerna bli strängare. Detta kan t.ex. varafrågan om ytterligare förlängning av de övergångsreglersom godtogs i förslaget till EES-avtal.Hösten 1989 presenterade en studieav miljökonsekvenserna av den inre marknaden.Rapporten pekade på det hittillsvarande nära sambandetmellan tillväxt och ökad miljöbelastning. Miljöavgifter ärett betydelsefullt medel att försöka bryta detta samband.Särskilt berör detta transport- och energimarknaderna.Sverige bör vid förhandlingar om ett medlemskap i förafram behovet av ökad användning av miljöavgifter. Iavvaktan på dessa resultat bör inte några miljörelateradeskatter eller avgifter sänkas i , då detta skulle ge felsignaler. Den bör uppmärksamma demiljöskadliga skatter och avgifter som finns inom EG.De globala miljöfrågorna har vuxit i betydelse. I mångafall har EG och EFTA en likartad syn på globalamiljöfrågor. Det gäller inte minst klimatet, där nu engemensam västeuropeisk strategi har arbetats fram. Genomen sådan samordning ökar möjligheterna att utveckla detinternationella miljösamarbetet. Ett med engemensam stark miljöpolitik kommer att ha bättreförutsättningar att påverka , och övriga världeni miljöfrågor.6.9 Jordbruks- och fiskepolitikEGs jordbrukspolitik har i stor utsträckning hafteffekter av liknande art som de gamla, numera avskaffadesvenska regleringarna. Stordrift och onödigt högkemikalieanvändning har stimulerats. Miljön hardärigenom skadats. Ett resurstryck från eftersatta områdentill de stora produktiva slätterna har skapats, som i sin turfått kompenseras med regionalpolitiska insatser.EG är emellertid nu i färd med att lägga om sinjordbrukspolitik i en riktning som i många avseendenpåminner om den livsmedelspolitiska reform som vigenomfört i , det vill säga en övergång till ett direktstöd för de miljömässiga och regionalpolitiska målen och enminskad roll för stordriftsinriktat prisstöd.Vilken utformning som EGs jordbrukspolitik kommeratt ha går emellertid knappast attbedöma . Allt talar dock för att vissa slagskompletterande nationella stödformer för miljö- ochregionalpolitiska ändamål kommer att tillåtas. Dessa fåremellertid ej vara produktionsdrivande och inte gekonkurrensfördelar i förhållande till bönderna i andra EG-länder.Den av den tidigare socialdemokratiska regeringeninledda förändringen av vårt Norrlandsstöd har som syfteatt åstadkomma en regionalpolitisk stödform som kanaccepteras inom EG. Arbetet för att utforma en sådanmåste fortsättas av den nuvarande regeringen. Det gäller attsammanfoga regionalpolitiska hänsyn med hänsyn tillmiljön och möjligheten att bevara och utveckla ett öppetlandskap och åstadkomma en rik biologisk mångfald.Den svenska fiskenäringen har regionalpolitiskbetydelse i många av våra kustområden. De svenskafiskarnas organisationer har uttalat ett starkt intresse för attfå tillgång till den stora EG-marknaden där en radhinder reses mot oss. Fisket inom EG är emellertid ennäring som är utsatt för svåra konflikter mellanmedlemsländerna till följd av resursbrist och andra faktorer.Sverige har i vissa avseenden en relativt sett gynnsammaresituation än många andra europeiska kuststater.Genom uppgörelsen om den vita zonen i harbättre kontroll över resursbeståndet i havet åstadkommits.När svenska vatten blir EG-vatten är det av stor vikt attförhandlingarna förs så att svenska fiskare kankompenseras i för ökade EG-kvoter i Östersjön.6.10 KonsumentpolitikVi har i successivt byggt upp ett starktkonsumentskydd. Det beslut som togs i angermål för konsumentskyddet som stämmer väl med svensksyn. Gemenskapen skall medverka till att uppnå en högskyddsnivå, t.ex. genom att stödja och kompletteramedlemsstaternas inriktning att skydda konsumenternashälsa, säkerhet och ekonomiska intressen och förse demmed adekvat information. Deklarationen tillåtermedlemsstaterna att både upprätthålla och introduceraskärpta skyddsregler.På flera områden där EG har mindre stränga kravpågår ett arbete för strängare villkor. Det är därför viktigt att vi från svensk sida bidrar tillatt påverka utvecklingen.Det är av stor vikt att regeringen bidrar till att etableranära relationer mellan svenska konsumentorganisationeroch . Därmed kan våra synpunkter fågöra sig gällande i den konsumentpolitiskaopinionsbildningen.Ett område av särskilt strategisk betydelse för säkerhet,hälsa och miljö är det europeiska standardiseringsarbetet,där vi redan deltar på lika villkor med EG och övriga EFTA-länder. Våra möjligheter till påverkan handlar här ipraktiken om tillräckliga ekonomiska resurser samtutbildning för konsumentrepresentanter.6.11 Kooperationens rollEG har slagit fast att kooperationen spelar en viktig rollför den ekonomiska och sociala utvecklingen inom Europa.Detta har sin grund i att kooperationen som denkonkurrerar på marknadsekonomins villkor harmedlemmarnas uppdrag att tillgodose viktiga samhällsmål.Detta gäller bl.a. sysselsättning, social trygghet,konsumentpolitik och en god miljö. Kooperationen ärockså en demokratisk företagsform.Kooperationen -- i EG-terminologi använder manbegreppet ''social ekonomi'' för att även inkludera andrafolkrörelser som arbetar utan vinstintressen -- är därför enbetydelsefull aktör för att förverkliga de ''ekonomiska ochsociala framsteg'' som EG-traktaten anger som mål.I praktiken innebär det att man inom EGs regelverkförsöker se till att kooperativa företag inte diskriminerasgentemot aktiebolag eller andra företag och att man i vissafall fastställer särskilda bestämmelser för att bibehållakooperationens särart. Bl.a. föreslog idecember 1991 en särskild ramlagstiftning där dekooperativa principerna fastställs och som skall möjliggöraett samarbete mellan kooperativa företag i socialdemokrater anser liksom EG-kommissionenoch majoriteten av regeringar och partier inom EG, attkooperationen kan spela en betydelsefull roll.Ramlagstiftningen och andra för kooperationengynnsamma EG-regler bör därför få tillämpning i Sverige.Vi avser att vid ett medlemskap aktivt hävda denkooperativa sektorns intressen.6.12 Alkoholpolitik och folkhälsaAtt främja en god folkhälsa tillhör de viktigaste politiskamålen i vårt land. Också för EG är främjandet av folkhälsanett politiskt mål.Människors hälsa och välbefinnande hotas genommissbruk av bl.a. alkohol. Från svensk sida har vi med olikamedel försökt nedbringa alkoholkonsumtionen.