mot · GF02Ub300 · 1992-01-27 00:00:00 — Den sittande betygsberedningen har till uppgift att geförslag till ett nytt betygssystem i ,gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen.Den nya regeringen beslöt att ge betygsberedningentilläggsdirektiv, som bl.a. innebär att flera av de krav somfolkpartiet liberalerna har drivit för att få ettbättre betygssystem nu närmare kommer att utredas.Inför betygsberedningens fortsatta arbete vill jag angede utgångspunkter som jag anser skall gälla.Betygssystemet ska vara målrelaterat. Betygsskalan böri fortsättningen omfatta sju steg (1--7). Varje betygssteg skai princip motsvara en bestämd kunskapsmängd. Varje elevska vid terminens början veta vad som fordras för att uppnåett betygssteg.Jag tror att betyg ska sättas tidigare och att detska vara mål- och kunskapsrelaterat. Betygen får dock,enligt vår mening, aldrig ersätta personliga kontaktermellan föräldrar, lärare och elever. Det som kallaskvartssamtal måste utvecklas. Betygen är bara ett sätt blandandra att hålla kontakten med hemmet. Skolorna kan ocksåvälja att komplettera betyg och samtalskontakter medskriftliga omdömen. Varje elev bör inför terminsstartentillsammans med lärare och föräldrar göra upp ettstudieprogram där mål i olika ämnen sätts upp.Enligt min uppfattning finns det mycket lite som tyderpå att verksamheten på lågstadiet skulle bli bättre av attlärarna började betygsätta eleverna.Betyg behövs främst för motivation och sominformation. Lågstadielärare rapporterar dock sällan omnågra större problem med att motivera eleverna. Där finnsen nyfikenhet och glädje i lärandet som räcker långt.Dessutom är ju kontakterna med hemmen på lågstadietfortfarande ganska goda, så behov av just betyg sominformation finns knappast.Nackdelen med betyg är att de i vissa fall kan hämmaistället för att stimulera. Det är med andra ord viktigt attkunna ta ett dåligt betyg på rätt sätt. Det kräver en vissmognad. Det är mycket begärt att t.ex. sjuåringar ska haden mognaden. Sanningen är ju att detta är ett problemockså långt upp i åldrarna.Istället för att förbättra motivation och information finnsen uppenbar risk att betyg på lågstadiet skulle slå sönderarbetssätt som växt fram och som visat sigfungera ganska bra. Den risken skall vi inte ta.Det har också uppstått en debatt huruvida betygen iordning och uppförande skall återinföras. Jag är myckettveksam till detta. Jag tror helt enkelt inte att det är rättmetod att komma tillrätta med disciplinproblem.Då dessa betyg delades ut fick praktiskt taget alla eleverdet högsta betyget, ''A''. Det betyg som ännu tidigare hette''sänkt sedebetyg'' tillgreps bara i fall av allvarligaredisciplinproblem. När sådana eventuellt uppstår anser jagatt det är en helt otillräcklig och felaktig insats av skolan attskicka hem ett papper till föräldrarna med en viss siffra ellerbokstav när terminen är slut. Sådana situationer måsteåtgärdas när de uppstår och hemmen måstekontaktas kontinuerligt om utvecklingen.De principer som jag här tar för givet beträffandemålrelaterade betyg -- en betygsskala om sju steg, betygtidigast fr o m mellanstadiet och ett avståndstagande från betyg iordning och uppförande -- bör ligga till grund förbetygsutredningens fortsatta arbete. Detta bör geregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betygssystemet.