mot · GF02Ub38 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. I propositionen om lärarutbildning ges förslag till vilkalärarexamina som fr.o.m. /94 ska ersättanuvarande utbildningsbevis från lärarutbildningslinjer.Bland dessa saknas en examen inriktad motfolkbildningsområdet.BakgrundDen nuvarande folkhögskollärarlinjen har utvecklatsfrån att ha varit en del av den tidigareämneslärarutbildningen till att bli en helt friståendeutbildning. Skälen till detta är flera. Många avfolkhögskolans elever är personer som av olika skäl har enbräcklig skolbakgrund. De studerande har en högremedelålder än i gymnasieskolan och verksamheten bedrivsoftast i internatform. I folkhögskolans tradition ligger ocksåatt man erbjuder ett stort mått av elevinflytande och att manhar en stor öppenhet för friare arbetssätt. Allt detta ställerspeciella krav på lärarna och därmed deras lärarutbildning.Folkhögskolekommittén påpekade i sitt betänkande(SOU 1990:65) att folkhögskollärarlinjen skiljer sig frånandra lärarutbildningar genom delvis andra och friarearbets- och examinationsformer, högre grad avdeltagarstyrning, högre genomsnittsålder hos de studerandeoch oftast längre erfarenheter av lärar- ochledarverksamhet samt större variation när det gällerdeltagarnas utbildningsbakgrund.I folkbildningspropositionen behandlades bl.a.lärarutbildningsfrågan. Där konstaterades att lärarnaspedagogiska och ämnesmäsiga kompetens har avgörandebetydelse för att upprätthålla kvaliteten på uppläggningenoch genomförandet av folkhögskolornas verksamhet.Vidare markerades att huvudmännen för folkhögskolornabör ha större inflytande över lärarutbildningen än tidigare.När det gäller lärarnas behörighet och kompetens angavssamtidigt att den enskilda folkhögskolestyrelsen har attsjälv fastställa kriterierna för detta. Utbildningsutskottethade i sitt betänkande 1990/91:UbU18 samma uppfattningoch beslutade därefter i enlighet med utskottetsförslag.Sammanfattningsvis har alltså folkhögskollärarlinjen enspeciell rekryteringsprofil och ett innehåll som på mångapunkter avsevärt skiljer sig från övrig lärarutbildning.Enligt min uppfattning innebär utbildningen ettbetydelsefullt stöd för den viktiga verksamhet som bedrivsav folkhögskolor.Nuvarande kompetens i LinköpingUniversitetet i har byggt upp och utvecklat ensärskild kompetens för att möta folkbildningens behov avbåde grundutbildning och forskning. Landets endaprofessur i vuxenpedagogik finns i och kring denhar en aktiv forskargrupp skapats inom Institutionen förpedagogik och psykologi. ansvarar också förett nationellt program för folkbildningsforskning.Grundutbildning och uppdragsutbildning bedrivs avVuxenutbildarcentrum, som är en avdelning . Den kompetens som harskapats inom har blivit efterfrågad bådenationellt och internationellt och har stor växtkraft. Enviktig bas för denna verksamhet är grundutbildningen inomfolkhögskollärarlinjen.Behovet av en folkhögskollärarlinjeInom det i propositionen föreslagna styrsystemet kannaturligtvis i fortsätta att erbjudasin kompetens för utbildning inom folkbildningsområdetoch inom det vuxenpedagogiska området i vidare mening.Det gäller särskilt allmänna kurser av olika slag sombehandlar området folkbildning och vuxenpedagogik.Det föreslagna systemet styr dock tydligt mot studiersom berättigar till examen. I sådana examina kan allmännakurser ingå. Dock är folkhögskollärarlinjen i dessnuvarande form en yrkesutbildning vilken skulle komma attfå stora svårigheter att överleva vid sidan av detexamenssystem i vilket uppdraget för högskolanformuleras. Utbildningen skulle knappast kunna behålla sinprofil som en variant inom ramen för en examen förgymnasieskola och vuxenutbildning.Min absoluta övertygelse är därför att de i propositionenföreslagna nya grundskole- ochgymnasielärarutbildningarna inte kan ersätta dennuvarande folkhögskollärarlinjen. Till detta kommer attlinjen dessutom fyller ett behov av pedagogisk ochfolkbildningsinriktad utbildning som tillgodoser också demotsvarande behov som finns bland såväl studieförbundensom folkrörelsernas pedagogiskt verksamma funktionärer.Det finns därför goda skäl för att behålla en särskild examenför folkhögskollärare. En sådan skulle på ett naturligt sättförlänga den åldersdefinierade serie av lärarexamina somfrån barn- och ungdomspedagogisk examen övergrundskollärarexamen än så länge slutar medgymnasielärarexamen.FörslagDet är viktigt för den kvalitativa utvecklingen avutbildningarna vid landets folkhögskolor att enlärarutbildning i huvudsak motsvarande dagensfolkhögskollärarlinje bibehålls. bör därför geregeringen till känna vikten av att folkhögskollärarlinjen iLinköping skall få finnas kvar som en för folkbildningensdel särskild praktisk pedagogisk utbildning på 40 poäng.Utbildningen bör leda till en särskildfolkhögskollärarexamen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkhögskollärarlinjen.