mot · GF02Kr255 · 1992-01-27 00:00:00 — I finns tre stora professionella symfoniorkestrar,, och vid . Alla är bemannade med 100 musiker, vilket är10--15 färre än de främsta orkestrarna i världen.Under senare år har nåttavsevärda konstnärliga och publika framgångar. Orkesternattraherar eftersökta världsdirigenter och solister. Dengenomför succéartade turnéer i , och Asienoch har en omfattande skivproduktion, numera uteslutandeför välrenommerade skivbolaget är alltid belagda till . Den omfattande barn- och ungdomsverksamhetentäcker inte alls behovet. Orkestern är den enda arrangörenav professionell kammarmusik i Göteborg.Några fakta från /91:AntalBesökareOrkesterkonserter8288.013Turnékonserter1629.502Kammarkonserter256.718Av totalt ca 124 000 besökare har 15 000 varit barn ochungdom.6 skivinspelningar för Deutsche Grammophon medbland annat Prokofjevs opera , vilken aldrigtidigare inspelats.Neemi har för 9:e spelåret i rad varit chefdirigent.Göteborgs Konsert AB har en omfattandeuthyrningsverksamhet av salar och foajéer tillolika konsert- och evenemangsarrangörer. Antaletuthyrningstillfällen /91 var 277 st.Omräknat till helårsverksamhet sysselsätts ca 138 fastaoch 28 tillfälligt anställda.EkonomiUnder senare år har haft balansmellan kostnader och intäkter. Detta har kunnat uppnåsgenom att statliga och kommunala bidrag har kunnatkompletteras med dels ökande intäkter från konserter ochuthyrningar, dels genom att ett femårigt sponsoravtal medAB som sträcker sig t.o.m. . Det ger 2,2 milj.kr. att främst användas till turnéer ochskivinspelningar. Från årsredovisningen /91 kan isammandrag utläsas:Rörelsens intäkter (tkr)Biljettintäkter5.654Turnéintäkter5.922Sveriges Radio428Lokaluthyrningar2.540Diverse intäkter2.126Summa intäkter16.670Anslag och bidragStatligt18.251Kommunalt33.561Totala rörelseintäkter68.482Rörelsens kostnaderPersonal48.856Administration5.834Lokalkostnader6.594Turnéer och gästspel7.288Övrigt776Summa kostnader69.348Fördelning av statliga grundbeloppEftersom orkestrarna i och harlikartad verksamhet och kvalitet och dessutom sammauppdrag från sina huvudmän ser vi ingen anledning till attstaten framgent bibehåller skillnader i bidrag.Det statliga bidraget utgår i form av grundbelopp.Göteborg Konsert ABs tilldelning under innevarandebudgetår är 135 grundbelopp. får 170 grundbelopp. I pengar skiljerdet 4,6 milj.kr. (inkl. lönekostnadspålägg) till Stockholmsförmån.Det finns ingen saklig grund för denna skillnad somenbart är historiskt betingad. Tvärtom har en statligorkesterutredning konstaterat att orkestrarna ochderas verksamhet är helt likvärdiga och bör ha sammaekonomiska stöd från staten. I detta instämde ävenremissinstanserna.Snarare är det orkestern i som behöver merstatligt stöd än Filharmonin av följande skäl:Stockholmsfilharmonien har ett betydligt störrepublikunderlag än Göteborgssymfonikerna.Stockholmskonserthus rymmer fler (530) platser än , vilketger en betydande marginalintäkt eftersomkonsertkostnaderna är desamma.I finnsredan den tredje av landets stora symfonikorkestrar,nämligen Radions Symfoniorkester.Ett nytt inslag i denpågående europeiseringsprocessen är att regionala centrafår allt större betydelse för näringsliv, samhällsinstitutioneroch kultur.Behovet av utökat statsbidrag tillGöteborgssymfonikernaGöteborgs Symfonikers behov av utökat statligt bidragär mycket konkret. Med ytterligare 35 grundbelopp frånstaten vill man kunna genomföra följande aktiviteter:Utöka antalet konserter. Med en nära nog 100-procentigbeläggning på konserterna finns det underlag förutökning.Bibehålla och även utveckla kammarmusiken.Göteborgs Konsert AB är den enda arrangören avprofessionell kammarmusik i . P.g.a. avatt kostnaderna har stigit mer än anslagsuppräkning ochbiljettintäkter står man i värsta fall inför en nedläggning avkammarmusiken. Detta skulle drabba både pubik ochmusiker, eftersom kammarmusikspelet är en nödvändig delav en orkestermusikers underhåll och utveckling av sittkostnärskap.Utöka verksamheten för barn och ungdom.Man har varit mycket framgångsrik i sin barn- ochungdomsverksamhet men kan inte på långa vägar tillgodoseefterfrågan. Inte minst kommunerna utanför Göteborgefterfrågar en utökad verksamhet. Det finns många idéer omhur denna verksamhet kan utvecklas i samarbete medförskola, skola och drama och bild i Göteborgsregionen.Utveckla konsertformerna och bland annat satsa påfestivaler. Man har erfarenheter av en lyckad Mozartfestivali som var en stor publik och konstnärligframgång. Här spelades kammarmusik på ett publikvänligtsätt och man samarbetade med skådespelare ochdekoratörer. Gensvaret från publiken var stort och manlyckades nå en ny publik som normalt inte besökerGöteborgs konserthus.SammanfattningEftersom orkestrarna i och harlikartad verksamhet och kvalitet och dessutom sammauppdrag från sina huvudmän finns ingen anledning till attstaten bibehåller skillnader i bidrag. bör därföruttala sig för en likvärdig behandling av det statliga stödet ijämförelse med filharmoniker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det statliga stödet som utges tillGöteborgs Symfoniker i jämförelse med Stockholmsfilharmoniker.