ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02U214 · 1992-01-27 00:00:00 — Bistånd och militära utgifter Regeringen har i årets budgetproposition lyft fram nyakrav och förutsättningar för det internationella samarbetet.I det sammanhanget konstateras att ''ett av de störstahindren för en fredlig utveckling är fattigdomen i världenoch klyftan mellan nord och syd. Avsaknaden av ekonomisktillväxt förstärker problemen''.Vidare påpekas att en samsyn håller på att växa framinternationellt på utvecklingsområdet. En allt störreenighet råder vad gäller de sociala sektorernas viktiga rollför förändring av situation ekonomiskt,politiskt och socialt. Människonära behov som utbildning,hälsovård, rent vatten och en dräglig bostad ses somcentrala för ett lands utveckling. Ekonomisk tillväxtförutsätter att analfabetismen trängs tillbaka, att det finnsfungerande skolor och universitet och att hälsovården nåralla.I många länder i tredje världen avsätts stora andelar avde nationella budgetarna till militära kostnader ochavbetalningar på skulder. Det blir inte mycket kvar till desociala sektorerna som behoven inom dessaområden ökar eftersom befolkningen i de fattiga ländernaökar dramatiskt. kan konstateras att det just ärbristen på utbildning för kvinnor och bristande tillgång tillmödra- och barnavård som håller födelsetalet uppe på enoacceptabelt hög nivå.FN:s utvecklingsfond () startade en årligrapportering om mänsklig utveckling, vilken haft betydelseför en förändrad attityd inom ochvalutafonden. anklagades de för att ställa kravutan hänsyn till sociala konsekvenser, men ägnas storuppmärksamhet såväl åt fattigdomsbekämpning som åtbehov av ekonomiska och administrativa reformer. I derasbedömningar ingår t.ex. hur stor del av landets budget somavsätts för militära ändamål.Enligt min mening bör inte exportera vapen tillde fattiga länderna och vi bör inte heller ge bistånd till som väljer att använda stora delar av sina resurser tillmilitära ändamål.Biståndsministern har i budgetpropositionen deklareratatt det svenska biståndet tydligare än ska inriktas pååtgärder som främjar utvecklingen av demokrati ochmänskliga rättigheter. I detta sammanhang är det naturligtoch ofrånkomligt att väga in de militära kostnaderna.Militären används ju bl.a. mot den egna befolkningen somett medel i förtrycket av mänskliga rättigheter.Därför bör förutsättningen för svenskt bistånd vara attmottagarlandet inte avsätter alltför stora andelar avstatsbudgeten till militära utgifter. En minskning avmilitärutgifterna bör stimuleras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd och militära utgifter.
mot · GF02U215 · 1992-01-27 00:00:00 — I har sjukvårdssystemen låg effektivitet.Undersökningar visar att ofta så mycket som avvärdefull utrustning är oanvändbar p.g.a.reparationsbehov, felaktig installering, brist på kunnigpersonal, införskaffande av felaktig utrustning, oacceptabelsäkerhet eller undermålig underhållsplanering.WHO har uppmärksammat problemet vid en radkonferenser. presenterades ett WHO Position Paper''Proposal to establish an Care Support andTechnical Services''. presenterade WHO''Outline of Curriculum for Schoolfor the Management of Health and ''. Utbildningen är delad i 5 avsnittoch omfattar sammanlagt l8 månader och leder till diplomsom MBA ().Intresse för lokalisation av skolan har visats av ,, och . visade förstintresse, vilket bl.a. ledde till överläggningar mellan WHO-chefen och utrikesminister en positiv anda. En arbetsgrupp organiserad avlänsstyrelsen i har med stöd av LundsUniversitet arbetat vidare och tagit fram lokallösningar ochbudgetunderlag. Beslut torde kunna komma att tas iWHO:s General våren l993 med kursstart ijanuari l994. Första intag torde bli 20 elever men i fullomfattning torde ett hundratal elever från varaaktuellt.Årskostnaden första året beräknas till förpersonal och för eleverna. Akademiska ochadministrativa driftskostnader beräknas till $243.000.Arbetsgruppen menar att man bör kunna finna en lösningdär staten, , svenskt näringsliv och andraWHO-nationer bidrar.Om skall kunna få skolan lokaliserad till Malmötorde en investering under budgetåret l992/93 om 500 000kr. erfordras för utrustning, info-broschyrer, ''fund-raisingtools'', ledningsmöten, kontorsmaterial, tryckning etc. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar anslå . till kostnader förett WHO-universitet för medicinsk teknologi förlagt tillMalmö och att kostnaden skall belastautrikesdepartementet, anslag C 1, anslagsposten andramultilaterala bidrag, delposten övriga insatser.
mot · GF02U216 · 1992-01-27 00:00:00 — Svenska enskilda organisationer har en viktig roll iförmedlingen av svenskt bistånd. av det totalabiståndet genom SIDA avser insatser med anknytning tillenskilda organisationer såsom kyrkor, folkrörelser ochhjälporganisationer. Förutom de anslag som är öronmärktaför bistånd genom folkrörelser och vissa andraorganisationer så förmedlar även dessa bistånd från andraanslagsposter som till exempel katastrofhjälp, humanitärtbistånd, bistånd för demokrati och mänskliga rättigheterm.fl.Den del av biståndet som kanaliseras via enskildaorganisationer ökar stadigt . Kristna, fackligaoch kooperativa organisationer tar emot största delen avdessa anslag. SIDA har ingått ramavtal med tolvorganisationer som delar på av medlen anslagnatill enskilda organisationer.Folkrörelser och andra enskilda organisationerengagerar många människor aktivt i utvecklingssamarbetet.En bred kontaktbas skapas i relationen mellan ochmottagarländerna. Utbyte och erfarenheter kan enkeltkanaliseras genom dessa kontaktnät. Detta rörelse tillrörelse-bistånd torde även främja en demokratisksamhällsutveckling i mottagarländerna.Riksdagen har beslutat att målet för det svenskabiståndet är att ''bidra till att höja de fattiga folkenslevnadsnivå''. Detta övergripande mål har delats upp i femdelmål som ska styra svenskt bistånd; resurstillväxt,ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och politisksjälvständighet, en demokratisk samhällsutveckling,framsynt hushållning med naturresurser och omsorg ommiljön.Riksdagen och det svenska folket bör även kunnaförsäkra sig om att de anslagna biståndsmedlen används välför att nå de uppsatta målen.Med tanke på den betydelsefulla roll folkrörelser ochandra enskilda organisationer spelar i svenskt bistånd ochde ökade medel de tilldelats och tilldelas vore det önskvärtmed en redovisning över hur de anslagna medlen fördelatsmellan de olika organisationerna. Denna bör kompletterasmed en kort sammanfattning över hur pengarna använts.Detta bör framförallt gälla för de större organisationernasom tilldelas medel enligt ramavtal med SIDA, för attkunna ingå i ''Fakta om bistånd'' som presenterastill i samband med budgetpropositionen.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning över fördelning avanslagna biståndsmedel till folkrörelser och andra enskildaorganisationer.
mot · GF02U219 · 1992-01-27 00:00:00 — Viss omläggning av u-landsbiståndet Forskningen har kunnat dokumenterainstitutionernas viktiga roll när det gällerutvecklingsprocesser. Denna nya kunskap avspeglas inte iutformningen av svensk biståndspolitik, där subsidier tillmottagarländernas regeringar fortfarande utgör detdominerande inslaget. Att beteckna subsidier från enregering till en annan som ''bistånd'' har visat sig få olyckligakonsekvenser. Ett dylikt bistånd uppmuntrar ettimproduktivt beteende i mottagarländerna och tenderar attpermanenta strukturer som bromsar utvecklingen.En större del av biståndet bör således utnyttjas förinstitutionsbyggande när det gäller forskning, undervisningoch teknikutveckling. I motioner till tidigare riksmöten harvi föreslagit att organisationen skulle få statsanslag för att bygga upp sinverksamhet. och har avvisatdessa förslag.Vi har i de tidigare motionerna, t.ex. i 1989/90:U306,utförligt redovisat syftet med den verksamhet som avsett att bedriva och som vi ansett vara avstort intresse.Här vill vi endast upprepa att det gäller en effektiviseringav u-landsbiståndet genom framtagning och överföring avteknik som är anpassad till den miljö där tekniken skallanvändas. För att framgångsrika utvecklingsprocesser skallkunna komma till stånd, krävs det en enkel, vardagsnärateknik.Det är omvittnat av många att storskaliga lösningar ochöverföring av tekniska hjälpmedel som utgår från och äranpassade till de förhållanden som råder i i-länderna integer de resultat som man avsett och hoppats på.Det är således enligt vår mening angeläget att utvecklaoch stödja seriösa och väl underbyggda initiativ som kan geu-landsbiståndet en sådan utformning att det blir tillvaraktig hjälp för de människor som på det lokala planet ipraktisk verksamhet skall omsätta de hjälpinsatser somgörs.En förutsättning för detta är att tekniken är anpassad tillde förhållanden som råder vad gäller t.ex. kunskap ochutbildning, tillgång till verkstäder för reparationer etc. Dens.k. informella sektor som finns i -- bönder,hantverkare, småföretagare -- måste kunna hantera ochvidareutveckla de hjälpmedel som i-länder bidrar med.För att u-landsbiståndet i ökad grad skall kunna få deninriktning som här angetts måste det i givarlandet finnasnågot organ som har kompetens och särskild uppgift attverka för detta. Det kan nämnas att i , ochSchweiz finns AT-organisationer av det slag som förordatshär.Vi anser det således angeläget att det också i vårt landskapas en organisation av samma slag och att dennafinansieras från biståndsanslaget. bör fåformen av en stiftelse i vars styrelse kan ingå representanterför universiteten, näringslivet och frivilliga organisationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt fattar ett principbeslut om ett svensktdeltagande i .
mot · GF02U220 · 1992-01-27 00:00:00 — Vid finns viktig u-landsutbildning.Staten har utvecklat verksamheten i . Nya lokaler haruppförts.Det bör vara möjligt att överföra vissa kurser från SIDAskursgård i till . --är i särklass det mest utbildningstätaområdet i landet. Från den utgångspunkten måste det varaangeläget för staten att åstadkomma en rättvisarefördelning av viktig utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare utbildning till SandöU-centrum i .
mot · GF02U225 · 1992-01-27 00:00:00 — SIDA har i sin fördjupade anslagsframställning för åren1993/94 och 1994/95 räknat med en ökning av BNI med treprocent årligen.Det finns inga tecken som tyder på att ensådan ökning kommer till stånd, tvärtom har BNI minskatunder det senaste året.Anslagsframställan bör därförberäknas på oförändrad BNI. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beräkningen avbiståndsanslagen.
mot · GF02U226 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringen lämnar i sin anslagsframställan en kortorientering om konsekvenser för biståndspolitiken omSverige blir medlemsstat i EG. (ca .) av den svenska biståndsbudgeten kommer vid EG-medlemskap att föras till EG:s gemensammabiståndsverksamhet.Ett utredningsarbete bör redan nu inledas för att i godtid lämna förslag till hur de organisatoriska sambandenmellan och biståndsverksamhet skallutformas.En betydande del av EG:s bistånd förmedlas genomenskilda hjälporganisationer i EG:s medlemsländer. Detgäller katastrofinsatser, livsmedelshjälp, stöd tillutvecklingsprojekt. Ett antal specialprogram ger ytterligaremöjlighet till samfinansiering från EG: insatser förflyktingar, stöd till offer för apartheid, stöd tillVästbanken/, stöd till frontstaternas invånare. Ettmotsvarande stöd för insatser i förbereds.Dessutom utvecklas inom EG biståndsprogram fördirekt stöd till folkliga rörelser i tredje världen(decentraliserat samarbete).Att bygga upp kontakter mellan organisationer ochfolkliga rörelser är tidskrävande. Det exemplifieras av EG:seget biståndssamarbete med NGO. är därorganisationer från de ursprungliga sex klartöverrepresenterade i fråga om ansökningar om och bidragtill organisationernas biståndsinsatser.Det är angeläget att svenska organisationer sombedriver u-landsverksamhet får kunskap om EG:sstöd till organisationers biståndsarbete och möjligheter attetablera kontakter med motsvarandebiståndsorganisationer inom och deorganisationer och nätverk för samverkan som deupprättat.Regeringen bör därför ta initiativ tillinformationsinsatser och seminarier för att bland svenskahjälporganisationer öka kunskaper och kontakt med EG:sbiståndsverksamhet. Stöd bör också lämnas för att etablerakontakt med frivilliga hjälporganisationer inom EG ochderas organ för samverkan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett utredningsarbete rörande deorganisatoriska sambanden mellan EG:s och Sverigesbiståndsverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ till informationsinsatseroch stöd till kontakter mellan enskilda svenskaorganisationer och motsvarande organisationer inom EG.
mot · GF02U232 · 1992-01-27 00:00:00 — Alla länder är beroende av en väl utbyggd infrastruktur,och inte minst då på kommunikationsområdet. Ett välutbyggt kommunikationsnät är en förutsättning för en godutveckling av ett land. Vi kan bara se på vårt eget land föratt inse att detta stämmer. Hade vi inte haft ett bra utbyggtkommunikationsnät så hade säkerligen vårt land ej varit såhögt utvecklat som det nu är.Det omvända förhållandet gäller i många u-länder.Avsaknaden av ett väl utbyggt infrastrukturnät, främstvägar, är det som hindrar en utveckling ochframåtskridande i många av dessa länder. innebär enbiltransport på endast en stor strapats av blandatslag såsom sönderkörda vägar -- i regntider stora gyttjehålmitt i vägen -- havererade fordon och många dagarsförsenad framkomst. Det innebär för dessa fattiga länderstarkt försenade transporter men också en fördyradkommunikation som är förödande. De kommunikationsnätsom finns byggdes ofta upp och var dåmer anpassade efter kolonialmakternas behov än deninhemska befolkningens. Jag anser därför att en del av depengar som ger i bistånd till börreserveras för satsningar på uppbyggnad avkommunikationsnät. Ordentliga vägar, järnvägar, telenätm.m. är det första steget till en välfärdsutveckling i mångaav länderna i tredje världen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att en del avbiståndsbudgeten satsas på utveckling av infrastruktur.
mot · GF02U233 · 1992-01-27 00:00:00 — PropositionenPrinciperna för bistånd har endast fått enkosmetisk förändring i regeringens proposition. Nydemokratis olika förslag till förändring av biståndspolitikenär väl kända varför vi här vill föreslå ett helt nytt tänkandehur man kan få en bättre och mer kontrolleradbiståndseffekt.Ny demokratis syn på biståndspolitikenBiståndsbehoven är omättliga, men regeringensbiståndspolitik är felaktig och stelbent. Vi behöver bättrekunna kontrollera, att hjälpen når fram till de rättamottagarna -- det vill säga befolkningen. SIDA:sverksamhet, prioriteringar och organisation måsteifrågasättas. går en stor del av bilaterala stödtill enpartistater. Prioritera humanitära insatser ochkatastrofhjälp. Vi skall hjälpa människor och interegeringar, varför en större del av biståndet bör kanaliserasgenom de etablerade hjälporganisationerna. Då vet manmed större säkerhet att hjälpen verkligen når dehjälpbehövande.Varför vägrar regeringen att använda biståndsmedel föratt hjälpa våra grannar, när katastrofen står för dörren? Omvi inte omgående ger en kraftfull hjälp till våra grannar iöster kan vi få se en folkvandring av en omfattning, somsaknar motstycke i historien.Enligt vår uppfattning kommer miljösatsningar att bli enviktig del av vår internationella stödverksamhet. Här finnsen möjlighet att satsa våra pengar på ett förnuftigt sätt.Förslag till en ny biståndspolitikEnighet verkar råda om att den bästa hjälpen tillsjälvhjälp skulle vara att köpa varor på derasvillkor. Låt oss då köpa deras varor för en del avbiståndsmedlen och skänka dem till andra behövande , som behöver just den varan. Då löser vi mångaproblem. Länderna får växa i sin egen takt, producera varorsom de har den bästa förutsättningen för och på enteknologisk nivå, som andra utvecklingsländer kananvända, kort sagt utvecklas på samma sätt som i-ländernahar gjort. Det ger östländerna en chans att fåavsättning för sina i västvärldens ögon föråldradeprodukter, som i många fall skulle fungera mycket bra iutvecklingsländerna. Om man betalar råvaror med ett bättre pris, skulleutvecklingstakten i i-länderna visserligen dämpas någotmen skillnaden mellan u- och i-länder skulle på detta sättsakta men säkert kunna utjämnas -- en kanske utopisktanke -- men har vi något val? Låt i praktiskt arbeteprova denna något provocerande doktrin, den innehållerfaktiskt allt, u-hjälp, östhjälp och även i-hjälp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa en helt ny princip föranvändning av en del av biståndsmedel.
mot · GF02U234 · 1992-01-27 00:00:00 — Överföring av anpassad teknologi till På olika håll i tredje världen har man under senare årstartat Appropriate Technology-organisationer.Bakgrunden till detta är bl.a. reaktion mot attbiståndsprojekt ibland varit dåligt anpassade tillmottagarlandets nivå av teknisk utveckling och övrigaförhållanden, vilket lett till onödig resursförstöring.Syftet är inte att skall göra sig oberoende avindustriländerna när det gäller teknikimport, men man villkomma bort från den situation som innebär att man tvingasta emot den teknik som bjuds i brist på bättre, meranpassade alternativ.Aktuell forskning visar att ju större det teknologiskagapet är mellan två länder desto svårare är det attåstadkomma en rimlig tekniköverföring. I-landet måsteanpassa sin teknik till de lokala förhållandena, men fördetta krävs goda kunskaper om förhållandet imottagarländerna. Inhemska innovationer bör stimuleraseftersom det kan leda till produktion i kommersielltsyfte. Uppbyggnaden av småföretag i är avväsentligt värde.För att ge AT-organisationer ensamarbetspartner i , bildades denideella föreningen ().Bakom föreningen står bl.a. universitetsinstitutioner i Lundoch , (),och (). Både inom SERO och finnsstora outnyttjade resurser som borde mobiliseras inombiståndsverksamheten.De initiativ som tagits för att utveckla idéerna kringanpassad teknik måste tas till vara, både i och i . kan ATS ansöka om bidrag frånSIDA och SAREC till sina projekt i enlighet med vad somgäller för andra organisationer. Jag anser det vara värdefulltatt våra svenska biståndsorgan utökar samarbetet med AT-organisationerna samt tillvaratar den kompetens som byggsupp hos både ATS och AT-organisationerna som verkar i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillvarata den kompetens somfinns hos AT-organisationerna samt utveckla samarbetetmed ATS i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GF02U235 · 1992-01-27 00:00:00 — Översyn av det kvinnoinriktade biståndet m.m. Medvetandet har ökat om den nyckelroll tredje världenskvinnor spelar för utvecklingen. Vikten av attuppmärksamma frågan om kvinnor och utveckling betonasalltmer i såväl de bilaterala som de multilateralabiståndsorganisationerna.De senaste årens arbete inom SIDA visar tydligt attintegreringen av kvinnorna i alla biståndsinsatserförutsätter dels utbildning av all personal ikönsrollsmedvetande, dels kunniga och engageradekvinnohandläggare på biståndskontoren.Riksdagen behandlade vid föregående fråganom kvinnohandläggarna skall vara lokalanställd eller utsändpersonal med anledning av motionen 1990/91:U228.Motionen bifölls och resulterade i ett tillkännagivandetill regeringen om utgångspunkter som borde övervägas vidanställning av kvinnohandläggarna.I årets budgetproposition (bilaga 4, s. 79) negligerarstatsrådet beslut.FN:s generalförsamling har beslutat att en nyvärldskvinnokonferens skall äga rum . skall en handlingsplan antas om bl.a. kvinnor iutvecklingsländer. Det är synnerligen angeläget attsärskilda ekonomiska resurser avsätts för planering ochdeltagande.En översyn av kvinnors roll i det bilaterala ochmultilaterala biståndet initierades under föregåendemandatperiod. Rapporten presenterades i september 1990och låg till grund för ett särskilt seminarium ommöjligheterna att främja kvinnofrågorna i biståndetytterligare.Rapporten och seminariet analyserar detkvinnoinriktade biståndet och ger ett antal konkreta förslagtill hur denna del av biståndet kan förstärkas. Översynen avdet kvinnoinriktade biståndet kan ses som en delrapporteftersom den inte alls berör frågan om hur detkvinnoinriktade biståndet relateras till de biståndspolitiskamålen. Översynen analyserar inte heller det bistånd somgenomförs av enskilda organisationer utan ger en mycketkortfattad redovisning av delar av detta bistånd.Eftersom översynen är kortfattad och rapsodisk vore detangeläget om kvinnobiståndet ytterligare granskades. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnohandläggare vid SIDA:sbiståndskontor,2. att beslutar att avsätta särskilda medel förförberedelsearbetet till .
mot · GF02U237 · 1992-01-27 00:00:00 — En professur i internationell mödrahälsovård U-landskvinnans situation är svår med många tungauppgifter för familjens fortlevnad: att bruka jorden, hämtaved och vatten, laga maten, sköta familjens hälsa och klarabarnens överlevnad och växande. Allt detta är av traditionu-landskvinnans lott som många graviditeter ochbarnafödslar tär på hennes krafter.Ohälsa, sjukdom och död är något som för u-landskvinnan ofta kopplas till graviditet och förlossningar.Få hälsoproblem är så vanliga, men ändå så undanskymdaoch betraktas nästan som en naturlig del av u-landsvardagen. Ändå utgör kvinnors död i barnsäng enkatastrof för hela familjen. Den sammanhållande länkenförsvinner med omfattande konsekvenser för hela familjen.Men denna situation kan förändras. Med förbättradmödrahälsovård skulle mycket lidande och för tidig dödundanröjas.I har vi gått i täten för god barn- ochmödrahälsovård. Här finns omfattande erfarenhet ochkunskap, som kopplat till u-landskunnande skulle kunnainnebära stora förbättringar av u-landskvinnorshälsosituation. En bas för denna kunskapsutveckling skulleen professur i internationell mödrahälsovård utgöra.Under lång tid har en sådan professur föreslagits både avforskare, läkare och politiker. SAREC, som myndighetmed ansvar för forskningsfrågor inom biståndet, borde haansvar för detta. Önskemålet om en professur iinternationell mödrahälsovård har dock inte lett till någotkonkret resultat. Trots välvillig behandling i ochregeringsuppdrag anser SAREC fortfarande att det inte ärmöjligt (eller lämpligt?) att få rum med detta inom sinbudget.Frågan om en professur i internationell mödrahälsovårdär dock så angelägen att särskilda insatser nu behöver göras.Regeringen bör inom biståndsbudgeten lösafinansieringsfrågan, antingen genom öronmärkta resursereller genom omfördelning inom SAREC:s budget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en professur i internationellmödrahälsovård.