mot · GF02Sk335 · 1992-01-27 00:00:00 — Svensk biodling har stor ekonomisk betydelse för vårtsamhälle. Avkastningen utgörs huvudsakligen av honung.En betydande produktion av svensk kvalitetshonungminskar behovet av import.Det största värdet är ändå det pollineringsarbete sombina gör i vilda och odlade växter. Nyttan av binas arbete ifrukt- och bärodlingar, oljeväxter, blåbär etc. finnsdokumenterat i genomförda undersökningar. Intäkternafrån detta pollineringsarbete, som kan värderas tillmångdubbelt större än värdet av binas honungsproduktion,tillfaller inte biodlaren. Det är lantbrukare, frukt- ochbärodlare som får större och värdefullare skördar. Detgäller också allmänheten som plockar vilda bär och somdessutom kan sälja bär för /år utan att betala skatt.Bina medverkar dessutom till att bevara vår svenskaflora, som i flera avseenden är unik.Det finns alltså starka samhällsekonomiska motiv för attslå vakt om den svenska biodlingen och tillvarata binasarbete på bästa sätt. Skulle vi ta tillvara binas insatser sompollinerare på ett effektivt sätt, skulle vi behöva många flerabisamhällen. Det är därför nödvändigt att vi engagerar ossför att behålla och utöka svensk biodling.Den nya beskattningen av hobbyverksamhet ochborttagningen av möjligheten för varje biodlare att innehahögst 15 bisamhällen som skattefri hobbyverksamhet harmedfört en kraftig minskning av antalet biodlare ochbisamhällen. Många hobbybiodlare väljer att minskaverksamheten eller sluta helt som biodlare för att slippakrånglet med anteckningsskyldighet och deklaration.Den här negativa utvecklingen är inte svår att förstå närman konstaterar vad man ska känna till och veta om hurdetta ska hanteras. t.ex. anteckningsskyldighet, inkomster,utgifter, förslitningsavdrag, kontantprincip, överskott,underskott, avsättning för egenavgift (schablonavdrag),egenavgifter, särskild löneskatt, föregående års underskott,underskott som ej får utnyttjas, avstämning av avsättning,faktiska merkostnader, avyttring av egendom,realisationsvinstberäkning, körjournal m.m.Det förefaller helt orimligt och omotiverat att allahobbybiodlare ska behöva delta i den byråkratisering somden nya hobbybeskattningen för med sig. Flertalet biodlarehar ingen erfarenhet av bokföring. Dessutom är mångabiodlare pensionärer som inte är yrkesmässigt aktiva.Samtidigt som vi konstaterar att vi behöver en utökningav biodling i landet, kan vi se att konsekvenserna avbeskattningen av hobbybiodlingen gett motsatt effekt.Lönsamheten är inte sådan att vi kan räkna med en ökningav biodling som näringsverksamhet. Vi behöver därförbehålla våra hobbybiodlare som finns spridda över landetoch som svarar för ett jämt pollineringstryck. Det ärdessutom viktigt att skattereglerna inte försvårar förintresserade att starta hobbybiodling, vilket är viktigt medtanke på att många biodlare uppnått hög ålder.Man är skyldig att anmäla var det finns bin för attunderlätta kontroll och bekämpning av bisjukdomar. Detfinns nu stor risk för att det kommer att finnas biodlare sominte anmäls. Därmed kommer spridning av bisjukdomar attöka. Det är mycket allvarligt med tanke på attvarroakvalstret nu finns i och insatser måste göras föratt om möjligt förhindra spridning.Det är mycket väl motiverat att ompröva tidigare beslutoch återinföra möjligheten att inneha ett visst antalsamhällen som hobbyverksamhet, utan att vararedovisnings- och skattskyldig för verksamheten. tidigare ställningstagande (RSV Dt1978:6, 1978:12), angav man som sin uppfattning att engränsdragning utifrån antalet bisamhällen var att föredra,framför en bestämd beloppsgräns av resultatet. Det skälsom i övrigt angavs för att införa en gräns förhobbyverksamhet utan redovisningsskyldighet kvarstår.Det bör alltså fastställas att varje hobbybiodlare fårinneha ett högsta antal bisamhällen, där verksamhetenbetraktas som icke skattepliktig hobbyverksamhet ochdärmed är befriad från redovisningsskyldighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattebefrielse förhobbybiodling.