mot · GF02Jo644 · 1992-01-27 00:00:00 — InledningMälaren är tredje största insjö. Runt Mälarenfinns mest tättbefolkade område. Det gör attmiljöbelastningen på sjön är stor. Visserligen har Mälarensmiljösituation utvecklats till det bättre , menmycket återstår att göra.Mälaren är största dricksvattentäkt. Denerbjuder rekreation, bad och naturupplevelser för miljonermänniskor. vida vatten är en ovärderlig tillgångför alla de fritidsbåtägare som utnyttjar sjön. Runt sjönfinns en kulturbygd med mångtusenårig historia.Men är också en starkt trafikerad transportledsom passeras av många miljöfarliga laster. Runt sjön finnsjordbruksbygder som avvattnas av flera vattendrag som förmed sig stora mängder kväve och fosfor. Den får ta emotavloppsvatten från hundratals kända reningsverk och därfinns industrier som gör omfattande utsläpp.Hoten mot MälarenMälaren får ta emot stora mängder fosfor och kväve.Denna övergödning gynnar växtlighet, t.ex. alger.Nedbrytningen av växtmaterial kräver syre. I en näringsriksjö kan denna nedbrytning medföra syrebrist på bottnarna.Utvecklingen har ännu inte gått så långt i , menalgproduktionen är betydande och ökar. Det ökar ocksåriskerna för s.k. giftalger. får sitt tillskott avnärsalter främst från jord- och skogsbruk, men också frånkommunala reningsverk, industri och trafik.Långtgående åtgärder har genomförts så attfosforutsläppen från kommunala reningsverk kunnatminskas . Medan fosforutsläppen minskat harkvävetillförseln hållit sig eller ökat. Tillförseln harminskat från industrin medan den har ökat från jordbruketoch luften. Detta beror på rationaliseringen av och ändradedriftsformer i jordbruket och ökade kväveutsläpp frånframför allt trafiken.Hoten är definitivt inte avvärjda. Algblomningen harvarit omfattande . Utvecklingen i ennäringsbelastad sjö kan gå mycket fort. kan denförvandlas till oigenkännlighet. Tas inte krafttag nu ärrisken stor att vi får uppleva allt intensivare, tätareförekommande och farligare algblomningar. Därför måstetotalutsläppen av kväve och fosfor minska.Det är dock inte bara totalutsläppen som har betydelse.Även det inbördes förhållandet mellan kväve och fosfor ärav stor vikt när det gäller algproduktionen. I allmänhet ärdet tillgången på fosfor som avgör hur stor algtillväxten blir,men under vissa perioder kan i stället kväve spela denavgörande rollen.Utarmning av naturenEn omistlig del av miljö utgör de lummigainsjöskärgårdarna och strandområdena. Här finns mycketlövskog, rester av gammalt odlingslandskap med ängar ochhagar, orörd natur som urskog och myr. Växt- och djurlivetär mycket rikt.Trots naturvårdsinsatser i form av strandskydd,naturreservat och dylikt, skärpta regler omnaturvårdshänsyn i jord- och skogsbruk, utvidgadkommunal översiktsplan, m.m. har trycket på denvärdefulla naturen ökat. En långtgående förstörelse ochutarmning av bland annat växt- och djurlivet hotar påmånga håll. De viktigaste orsakerna är rationalisering ochexpansion av jord- och skogsbruk, men också bebyggelse,båthamnar, etc. bidrar.Mälarens natur utgör en ovärderlig tillgång förrekreation och friluftsliv. En viktig uppgift för naturvårdenär att slå vakt om attraktiva områden för allmänhetensfriluftsliv. kan friluftslivet orsaka slitage, störningav fågelliv, m.m. Sådana problem finns på vissa håll iMälaren.Olje- och kemikalieutsläppSjötransporter är allmänt sett miljövänliga ochenergisnåla och är klart att föredra framförlandsvägstransporter. Men effekterna av en olycka påMälaren på ett olyckligt ställe kan bli katastrofala. Ävenrelativt små utsläpp kan innebära stora skador på djurlivet,stränderna och dricksvatten.TrafikenLand-, sjö- och lufttrafik påverkar miljön iMälarområdet. Kunskaperna om de olika trafikslagensmiljöeffekter är otillräckliga. Deras samlade inverkan iområdet har inte kartlagts. Därför saknas en viktigförutsättning för framtidens trafiksystem.Trafiken på de många vägarna och broarna runt Mälarenfår stora effekter. Risken är stor för miljöfarliga utsläpp vidolyckor med t.ex. tankbilar. Ytvattnet förorenas avavrinning från vägar. Luftföroreningar av kväveoxider ochkolväten faller ned i sjön och dess tillrinningsområden.Utsläppen från trafiken bidrar starkt till den ökadeförsurningen av mark och vatten med dess allvarliga följderi form av urlakning av bl.a. metaller. Viktigast för attbegränsa dessa effekter är generella åtgärder, till exempelkatalytisk avgasrening och hårdare krav för dieselutsläpp.En kraftig höjning av skrotningspremien skulle innebära attäldre bilar utan katalytisk rening snabbare skulle tas urdrift. Även åtgärder för att föra över trafik från väg tillframför allt järnväg måste till.Säkerhetskraven vid sjötransporter måste höjasytterligare, främst för de omfattandekemikalietransporterna, bland annat ammoniak till Köping.Jord- och skogsbrukMed en annan jordbrukspolitik -- bl.a. genom att införaen arealersättning -- skulle många positiva effekter förmiljön i nås.Med detta system får de som brukar jorden enekonomisk ersättning per hektar. Dagens stöd gynnar etthögintensivt jordbruk, en arealersättning är neutral i detavseendet. Därigenom ökar möjligheterna att minskaanvändningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel.Inom ramen för en arealersättning kan man också ersättalantbrukarna för landskapsvårdande insatser av allmäntintresse, till exempel för att hålla naturbetesmarker somhotas av förbuskning öppna.I och kring krävs kraftfulla miljövårdsinsatserför att minska läckaget av närsalter och bekämpningsmedeltill sjön och dess tillrinningsområden. Vi vill därfär införaett besprutningsförbud av bekämpningsmedel 200 meterfrån vattendrag.Jord- och skogsbruk står för ca 3/4 och kommunalaavloppsverk, industri m.m. för ca 1/4 av utsläppen avnärsalter till . Vi ser det därför som angeläget attinsatser i första hand prioriteras som begränsar läckagetfrån jord- och skogsbruk. Jordbruket bör stimuleras till ochåläggas att vidta mer långtgående åtgärder för att minskatillförseln av föroreningar till sjöarna.Det krävs kraftfulla insatser för att bevara värdefullakulturlandskap, främst naturliga betesmarker och andrarester av det äldre odlingslandskapet.Den natur- och landskapsomvandling som pågår till följdav det moderna skogsbrukets expansion måste hejdas. Detgäller framför allt överföringen av löv- och blandskog,kulturmark, m.m. till tät granskog med förödandekonsekvenser för flora och fauna. Skogsbruket måste tabetydligt större hänsyn till naturvården än vad som sker.Både i fråga om var och hur skogsbruket ska bedrivas måstenaturvårdsaspekterna ges större tyngd. Det gäller främstbevarandet av nuvarande lövskogs- och blandskogskaraktärnärmast stränderna.IndustrinDe dominerande industrierna inom Mälarenstillrinningsområde är järnverk och metallindustri samtkemisk industri.Under de senaste 20 åren har ett stort antal förorenandeindustrier lagt ner driften, som kraven påreningsåtgärder ökat. Resultatet är i flera avseendenminskad miljöpåverkan. Därför har de årliga utsläppen avkväve och fosfor från industrin mer än halverats under densenaste 20-årsperioden.De största industriutsläppen sker i ,och avrinningsområden direkt tillMälaren. För gäller att de sker näramynningen, och tillförs därför utan möjlighet tillsedimentering på vägen.När det gäller de direkta utsläppen av närsalter tillMälaren dominerar Supra i i den västra delen. Tillden centrala delen av sjön sker betydande direktutsläpp avnärsalter och organiskt material från i Strängnäs.Generellt gäller att de industriella utsläppen är mindrekända än utsläppen från de kommunala reningsverken.Minst kända är utsläppen av miljögifter. Flera avindustrierna använder de kommunala avloppssystemen.Flertalet av industrierna är små. Dessa utsläpp påverkarsåväl vattenrecipienten som innehållet i reningsverkensslam. Kunskapen om utsläppen är på många hållotillräcklig.Miljö- och hälsoskyddsförvaltningen i har gjorten inventering över samtliga miljöfarliga utsläpp. En sådaninventering borde göras i alla kommuner för att sedan följasav beslutande åtgärder.FiskeMälaren är en fiskrik sjö. Fångsten av gös, gädda, ål medflera fiskarter är betydande.Ett relativt stort antal yrkesfiskare får sin utkomst ursjön. är med sin närhet till storabefolkningscentra av stor betydelse för fritidsfisket.Fisket har delvis hotats genom algproduktion ochfiskdöd. Förekomsten av kiselalger i har ökatmarkant . Olika uppfattningar råder omanledningen till detta. Klart är att påverkan frånindustriutsläpp, kommunala reningsverk, jord- ochskogsbruk har haft stor betydelse.Behovet av framtida förbättringar för fisket behöverutredas i samband med ett handlingsprogram för sjön. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöproblemen i och kringMälaren.