ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Jo805 · 1992-01-27 00:00:00 — Förbud mot import av skinn från saxfångade djur är i många länder användandet av bensax envanlig fångstmetod för pälsdjur. Bensaxen är förbjuden iungefär 65 länder världen över eftersom den ansesförorsaka mycket svårt lidande. I förbjöds bensaxenför sedan.De djur som avses ska fastna i saxarna är prärievarg(vars päls kallas coyote), tvättbjörn (sjubb), mink, räv,lodjur med flera. Bensaxen är emellertid ett icke-selektivtfångstredskap. Även andra djur fastnar, till exempelhjortar, fåglar och husdjur som hundar och katter.Bensaxen fungerar så att djurets tass, ben eller klövkläms fast mellan två hårdfixerade metallbågar. När saxenslår till orsakas blödningar och ibland benbrott. Djuretanvänder alla krafter för att komma loss. Det försöker drasig ur saxen men förorsakar bara ytterligare skador. Djuretkan försöka gnaga av saxen så att tänderna skadas och detförekommer att käkbenet friläggs. Det är heller inteovanligt att djuret i sin förtvivlan gnager av sitt eget ben föratt komma loss.Även om vi i vårt land har tagit avstånd från dennagrymma fångsmetod genom att helt enkelt förbjuda den, såbidrar vi ändå till fortsatt användning av bensaxar. Viimporterar nämligen päls från länder där saxfångst ärtillåtet.Frågan om saxfångst har diskuteratsinom EG. I EG-parlamentet började arbetet 1987 och harlett fram till att ministerrådet, EGs högsta beslutade organ,tagit beslut om bland annat ettimportförbud. Pälsar och skinn från 13 djurarter somvanligen fångas med bensax berörs av beslutet, vilketinnebär förbud mot import av dessa pälsar och skinn frånländer där fångst med bensax inte är förbjuden. Förbudetträder i kraft . Beslutet ses som en stor framgång fördjurskyddsintressena.En naturlig följd av vårt lands engagemang för djuren äratt förbjuda import av päls och skinn från länder därsaxfångst är tillåten. Detta kan nu till och medses som ett led i anpassning till EG. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om importförbud av päls och skinnfrån djur som fångas med bensax från länder där saxfångstär tillåten.
mot · GF02Jo806 · 1992-01-27 00:00:00 — Rådjursjakt i teori och praktik Enligt regeringens proposition 1991/92:9, Jakt ochViltvård, har man förlängt licensjakten samt den allmännajakten på bland annat rådjur att omfatta perioden 1:ajanuari tillochmed 31:a januari, dock med en synnerligenluddig förutsättning.Enligt SFS 1991:1770 är ovanstående jakt med hundendast tillåten med ''stötande'' hund. Som stötande hunddefinieras: hund som inte driver eller förföljer vilt mer änhögst fem minuter.Följande frågeställningar har uppkommit: Vem kanrimligen bedöma om hunden drivit rådjur? Hurbedömer man en tyst hund? Om hunden däremellan driverannat vilt, hur räknas tidsfördelningen samt hur går det till?Regler och förordningar skall vara klara och entydigaoch möjlighet till efterlevnad är av fördel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jakt med stötande hund.
mot · GF02Jo807 · 1992-01-27 00:00:00 — har beslutat om vissa förändringar omälgjakten och en bättre balans mellan faunavården ochjord/skogsbrukets intressen. Bland annat har den storaälgstammen medfört oacceptabelt storaskogsskador. Även hjort och rådjur tenderar att vålla ökadeskador, främst inom skogsbruket. De beslut tagiti berörda jakt- och faunavårdsfrågor syftar till minskadskadefrekvens, som avsikten är att förenklaadministrationen och därmed minska de allmännakostnaderna. Om dessa förändringar och förenklingar harriksdagen i stort varit enig. Därmed ökasjägarorganisationernas ansvar.Genom den avreglering beslutat kommerarbetsuppgifterna för jägarorganisationerna att öka. Sedansnart delar landets båda jägarorganisationeransvaret för den praktiska jakten och viltvården.Exempelvis har de båda förbunden gemensamt och likaansvar för utbildning och provverksamhet för jägare. Iförekommande utredningar och arbetsgrupper inomämnesområdet jakt och faunavård är båda förbundenlikvärdigt representerade. Samma förhållande gällerexempelvis representationen i samtliga länsviltnämnder.Oaktat de båda förbundens delade samhällsansvar ochlikartade verksamhet har det ena förbundet, , endast erhållit ett symboliskt bidragför dess allmännyttiga verksamhet.Det är viktigt att samhället stöder ideell verksamhet ochenskilda initiativ, särskilt när det är fråga om verksamhet avstort allmänt intresse. Genom sådant organisationsstöd kanden totala verksamheten förbättras, sombetydande besparingar kan åstadkommas genomavregleringar och minskad byråkrati. Det är därför viktigtatt båda jägarorganisationerna får ett sådant bidragsstöd attderas ideella resurser kan komma till ändamålsenligtutnyttjande.Numera förekommer en omfattande samverkan mellanlandets båda jägarorganisationer. Detta är av stort allmäntintresse, inte minst inför kommande EG-förhandlingar.Sverige har ett högt internationellt anseende inom jakt- ochfaunavård, till stor del tillskapat genomjägarorganisationernas stora ideella insatser. Det är viktigtatt ställning som föregångsland inom detta områdekan bevaras och ytterligare förstärkas. Mycket starka skältalar därvid för ett ökat bidragsstöd till JägarnasRiksförbund.De bidrag som lämnas till jägarorganisationerna tasenbart ur de fonder som tillskapats genom avgifter somjägarna själva erlagt. Det kan noteras att såväljaktvårdsfonden som den centrala viltskadefonden har ettbetydande fondkapital som är outnyttjat. En skäliguppräkning av det årliga bidraget till Jägarnas Riksförbundskulle inte i något avseende påverka allmännabudgetmedel. Med beaktande av de aktuella fondernasodisponerade behållningar skulle inte heller dessa inämnvärd omfattning påverkas av ett ökat bidrag tillJägarnas betydelsefulla allmännyttigaverksamhet. Upplysningsvis kan nämnas att ökat sitt medlemsantal ,vilket visar allmänhetens ökande intresse för förbundetsverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt räknar upp bidraget till med , avrundat till .
mot · GF02Jo810 · 1992-01-27 00:00:00 — Svensk jaktlagstiftning har förändrats iriktning mot mer samverkan, större jaktlag och merkollektivism. senast beslutaderiksdagen med anledning av den socialdemokratiskaregeringens proposition 1991/92:9, Jakt och viltvård, omförändringar i samma riktning. beslut om älgskötselområden omfattande flera tusenhektar, vilket leder till än mer stordrift. Beslutet innefattarockså obligatoriska älgskötselplaner, som ytterligareförstärker byråkratin och pappersexercisen.Någon som helst omtanke om den lille markägaren ochden småskalige jägarens önskemål och behov finns intemed. Alla de markägare och jägare, som känner sigåsidosatta och berövade sin jakträtt, var helt bortglömda.De som känner olust och obehag över att varatvångsanslutna till ett jaktvårdsområde, där de endast är enliten kugge i de stora markägarnas våld, har inte hellerdenna gång tillgodosetts i socialdemokraternas förslag.Allt detta övervåld på de små markägarnas uråldriga rättatt själva få förfoga över sina jaktmarker sker under denproduktionsanpassade jaktens täckmantel. Att man dåsamtidigt berövar människor deras möjlighet att utnyttja sinäganderätt och förstör det positiva i att fritt få jaga när mansjälv känner för det och har bästa tid för jakten, struntarmaktfullkomliga politiker fullständigt i.Översyn av jaktlagenDen sittande borgerliga fyrpartiregeringen, som i sinregeringsförklaring uttalat att den vill stärka äganderättenoch näringsfriheten i , måste i konsekvens härmedgöra en översyn av jaktlagen.Översynens syfte måste vara att på ett radikalt sättförändra svensk jaktlagstiftning så att alla markägaresjakträtt stärks. Speciellt de små markägarnas ochjakträttsinnehavarnas situation skall uppmärksammas.Men inte bara de riktigt små markägarna drabbas av dennuvarande jaktlagstiftningens oformligheter. Skrämmandeexempel på hur vissa jägare har diskriminerats finns frånhela landet. I får t.ex. en markägare med 350hektar endast B-licens och tillåts därför inte utöva sinjakträtt på älg i per år.I finns exempel på hur en markägare mednärmare berövas sin möjlighet att jaga, därföratt han inte kan ställa upp på de tider som beslutats av detjaktlag som han tvångsanslutits till.Exemplen kan mångfaldigas ner över landet från t.ex.Dalarna, eller av alla som ringt ochskrivit till oss och beklagat sin nöd.Ändra jaktlagenTvångsanslutningen till jaktvårdsområden måsteomprövas och de små markägarnas jakträtt stärkas. De börtillförsäkras en så lång jakttid att de rimligen kan utöva sinjakt på ett tilltalande sätt. De generella älgjaktområdenassituation måste prövas och ges en säkrare och tryggareställning. Alla dessa och andra akuta problem i nuvarandejaktlag måste ses över. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av jaktlagen i syfte attåterge alla markägare full dispositionsrätt till sin jaktmark.
mot · GF02Jo812 · 1992-01-27 00:00:00 — Överklagande av registrering av licensområde för älgjakt fattade med anledning avproposition 1991/92:9 ett beslut som innebär att beslut omregistrering av licensområde för älgjakt får överklagas tillkammarrätten. Enligt min mening var det ett olyckligtbeslut. Jag väckte redan då en motion i ärendet, menmotionen avslogs.Kammarrätternas ärendebelastning är redan i dagmycket stor. Det är ett känt faktum att lågprioriteradeärenden har en mycket lång handläggningstid.Registreringsärenden måste handläggas snabbt för attälgjakt skall kunna bedrivas på de registrerade områdena.Som regel krävs en handläggningstid om högst två månader.Annars uppstår krångel för jägarna och negativa jaktligakonsekvenser. Lokala älgskadeproblem kan uppkomma omjakt inte får bedrivas medan överklaganden handläggs.Jag anser i stället att överklaganden avregistreringsärenden skall ske hos naturvårdsverket.Erfarenheterna av handläggning avjaktärenden är goda. Verket har vidare kompetens att görasåväl jaktjuridiska som zoologiska och jakttekniskabedömningar. Denna senare kompetens finns inte hoskammarrätterna. Handläggningstiden kan dessutom somredan nämnts befaras bli avsevärt längre i kammarrätten.Jag föreslår att ändrar jaktlagen (1989:259) såatt överklagande av beslut om registrering avlicensområde får ske hos . I lagtexten börföljaktligen 54§ ändras så att ''kammarrätten'' byts ut mot ''statensnaturvårdsverk''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i jaktlagen(1989:259) att överklagande av registrering av licensområdeför älgjakt får ske hos .
mot · GF02Jo814 · 1992-01-27 00:00:00 — Bly i onormala doser är skadligt för naturen. Av denanledningen har diskussioner uppkommit om användningenav blyhagel vid jakt och sportskytte. Vid sportskytte ochjakt sprids blyhagel i markerna. Sportskytte --lerduveskytte och jaktstigar -- innebär en storkoncentration av bly på ett litet område. En negativmiljöpåverkan som ingen ser som önskvärd.Blyet i haglen innebär till och med ett större utsläpp ändet som kommer från biltrafiken. Blyutsläppen frånbilarna stannar vid . Beträffande biltrafikengörs stora insatser för att minska blyutsläppen ytterligare,men vad gäller blyhagel har ingen åtgärd skett.Det är inte heller alldeles enkelt att övergå till annatämne än bly i hagel. Det finns ammunition medstålhagel, men har skjutresultaten givit sämrestabilitet och sammanhållning i hagelsvärmen med sämreträffsäkerhet som följd. Även ett ökat gevärslitage harkonstaterats.Miljöaspekterna är dock så viktiga, som jag ser det, attansträngningarna att hitta bra alternativ till blyhagel ärangelägna. Frågan bör bli föremål för utredning och försök.Det arbetet bör naturligtvis ske i nära samarbete mellanberörda myndigheter och jägarorganisationerna. Det är,från djurskyddssynpunkt, viktigt att alternativ kan hittassom inte ger upphov till skadeskjutningar och lidande fördjuren.Naturvårdsverket, eller annan myndighet somregeringen anser lämplig, bör få i uppdrag att utredamöjligheterna att finna ammunition mer miljövänlig änblyhagel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att ,eller annan myndighet som regeringen bestämmer, får iuppdrag att utreda möjligheterna till en övergång frånblyhagel till hagel som förorsakar mindre skada på miljön.
mot · GF02Jo815 · 1992-01-27 00:00:00 — Småviltjakten på renbetesfjällen, m.m. I den förra regeringens proposition 1990/91:4 omändring i rennäringslagen m.m. (1971:437), behandlademan under punkt 3:11 bl.a. upplåtelse av småviltjakt påstatens mark inom fjällområdet.Under denna punkt behandlades den framställning omen förändrad organisation av småviltjakten inom ovannämnda område som den 19.12.1989 inlämnades tillregeringen av och . I den ovan nämnda propositionen påpekadeshelt korrekt att jakten har stor betydelse somrekretationskälla för många människor, samt att jakteninom fjällområdet är en dåligt utnyttjad resurs.Propositionen återvisades av riksdagen.Inför en förnyad behandling av bl.a. jakten ovanodlingsgränsen och på renbetesfjällen vill vi redovisa vissafakta i ärendet.Det aktuella området omfattar ca 9,1 miljoner hektarland, det vill säga ungefär 1/4 av yta.Inom detta område har ca 2.500 renskötare med stöd avrenskötselrätten rätt att jaga. Dessa utgör av de svenska medborgare som är av samisk härkomstoch av det totala antalet invånare i de berörda länen.Det bedrivs småviltjakt, enligt former som liknar det avSvenska jägareförbundet och Lantbrukarnas riksförbundföreslagna, inom hela renskötselområdet i såväl somi samt inom vissa delar i utan att några somhelst tecken på ''avsevärd olägenhet för renskötseln'' ellerdålig jaktvård har kunnat påvisas. När det gäller den sistapunkten, ''besvärande intrång...'' finns inte heller någrasådana erfarenheter från våra grannländer eller frånSverige. Några av skälen till detta torde vara de enormalandarealer det är frågan om samt att antaletrenskötselberättigade är mycket litet.För övrigt vad gäller hur förslaget korresponderar medrennäringslagen har detta granskats av juridisk expertis somhar kunnat konstatera att rennäringslagen inte läggerhinder i vägen för att genomföra förbundens förslag.Ett faktum som ofta glöms vid diskussioner om jakten ifjällområdet är den mycket stora betydelse som jakt ochfiske har och alltid har haft för huvuddelen av befolkningeni dessa områden. Att i ett sådant läge särbehandla denrenskötande befolkningen på de icke renskötande samernasoch den övriga befolkningens bekostnad kommer attbetraktas som orätt. Detta kommer i sin tur att ytterligareförstärka motsättningarna mellan de olika grupperna somhar börjat synas , motsättningar man intefinner i samma utsträckning i våra grannländer och intekommer att gagna någon på sikt.Det förslag till ny organisation för småviltjakten inomfjällområdet som inlämnats av ochLantbrukarnas riksförbund skulle innebära att en jaktligresurs bättre skulle kunna utnyttjas. Det skulle inteinnebära någon försämring för de renskötselberättigadesamerna eller övriga jägare som har möjlighet attjaga inom området. Och, , skulle det ha stora positivaeffekter för den ekonomiska utvecklingen inom dessaområden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attde av /Lantbrukarnas riksförbundföreslagna förändringarna i organisationen av småviltjaktenpå statens mark inom fjällområdet bör genomföras.
mot · GF02Ju201 · 1992-01-27 00:00:00 — Frågan om ett polisens förvaltningshus i hardragits i långbänk . Redan i början av 70-talettogs de första lokala besluten i tomtfrågan och 1975 fattadesdet första beslutet om nytt polishus.Motiven för ett nytt polishus är många. Förutom ständigtrångboddhet i nuvarande lokaler, som från början baradelvis var avsedda för polisiär verksamhet, och som lett tillatt lokaler hyrts på andra håll i kommunen, har bl aarresterade fått köras till polishusen i ochVänersborg. Efter vissa förbättringar har arrestavdelningenöppnats på nytt.I har polisens förvaltningshus varit uppe tillbehandling vid ett flertal tillfällen, bl a genom initiativ frånundertecknad. Löften om byggstart har givits, men ännuhar inget hänt.Det jag vill fästa uppmärksamhet på är fördet första att tomtfrågan är ordnad. För detandra behöver polisverksamheten och åklagarna vettigalokaler för att kunna bedriva och planera verksamheten påbästa sätt, där inte minst allmänhetens krav på ettvälbeläget polishus också måste väga tungt. Därtill harkommit, som ett nytt inslag i bilden, att lågkonjunkturenmotiverar samhället att satsa på allmännyttiga projekt.Uddevallaregionen och Bohuslänet är hårt drabbade avarbetslöshet. Bara tre län i landet har högrearbetslöshetssiffror. Enligt väntar enytterligare försämring av arbetsmarknadsläget.Riksdagen bör uttala sig för en snar igångsättning avförvaltningsbyggnaden i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett nytt polishus iUddevalla och att projektet bör påbörjas senast /93.
mot · GF02Ju202 · 1992-01-27 00:00:00 — Polisen i har arbetat undermycket besvärliga förhållanden vad gäller lokalsituationen.Man kan med fog påstå att tillhör de polisdistrikti landet som har den sämsta standarden på sina lokaler.Dagens situation med verksamheten spridd på fleraadresser i främjar vare sig godarbetsmiljö eller effektivitet. Servicen till allmänheten blirnaturligtvis också lidande av detta.Sedan många år tillbaka finns förutsättningar att skapaett slags rättscentrum i kvarteret i äger nämligen hela kvarteret och debefintliga byggnaderna, där tingsrätten och delar av polisenhar sina lokaler, kan därför på ett naturligt sätt integrerasmed en nybyggnation.Den goda byggkonjunkturen harnaturligtvis inneburit att projektering och byggande av ettnytt polishus i hamnat i malpåsen.Byggmarknaden i är i kris ocharbetslösheten har nått rekordnivåer bland arbetare ochtjänstemän. I stället för att passivt betala ut understöd finnsdet all anledning att snabbt satsa resurser påsamhällsekonomiskt lönsamma investeringar. Ett nyttpolishus eller rättscentrum i är en sådan lönsaminvestering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om projektering och byggande avnytt polishus i .
mot · GF02Ju204 · 1992-01-27 00:00:00 — Den ekonomiska brottsligheten är ett samhällsont. Dessförekomst betyder att samhället undandras betydandeinkomster. Såväl välfärdsmål som fördelningsmål hotas närsamhället inte får de skatteinkomster som det samladeproduktionsresultatet i landet ger underlag för.Den ekonomiska brottsligheten har ytterligare negativaeffekter på samhället och medborgarna.Oseriösa företagskaffar sig ett ekonomiskt övertag över de seriösa.Konkurrensvillkor snedvrids. Konkurserna ökar och densamhällsekonomiska resursstyrningen försämras.Denallmänna moralen luckras upp, när de som sysslar medekonomisk brottslighet kan göra det utan överhänganderisk för upptäckt och straff. Samhällssolidariteten urholkas.Kampen mot den ekonomiska brottsligheten måstefortsätta och intensifieras. För den socialdemokratiskaregeringen var bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten ett prioriterat område. Den kampen måstefortsätta.Trots denna prioritering har antalet outredda brott ökat.Eko-poliserna kan konstatera att listan blir allt längre överde anmälningar som inte har hunnit att utredas. Det är enresursfråga. Fler eko-poliser och utredare kommer att kortakölistan.Men kampen mot den ekonomiska brottsligheten kaninte enbart föras genom utredningsresurser och straffskalor.Det handlar också om solidaritet och moral.Samhällssolidaritet och moral i ett vidare perspektiv,påverkas av det samhällsklimat vi lever i. Situationen isamhället kan förändras genom information ochopinionsbildning. Av tradition har folkrörelserna haft betydelse när det gäller att bedriva upplysning ochopinionsbildning. har dock folkrörelsernasroll minskat såväl på detta område som andra. Detta harflera orsaker. Det handlar om såväl en krympande ekonomisom människors inställning till folkrörelserna roll ochmöjligheter.Trots denna inte särskilt optimistiska beskrivning avsituationen, vad gäller såväl utredningsresurser somopinionsbildandet, finns det ändå exempel på insatser somär värda att stödja och utveckla i detta avseende.Tack vare de ekonomiska resurser somJustitiedepartementet tidigare avsatt förinformationsinsatser har några olika projekt etableratats pådetta område. I län har Högskolan, berördamyndigheter, Brå och inlett ettinformations- och utbildningsarbete som har till syfte attöka kunskaperna hos löntagarna om tillvägagångssätt ochformer för eko-brottsligheten inom näringslivet ochföretagandet.Detta är ett sätt att bedriva upplysning och information.Andra folkrörelser kan säkert spela en lika aktiv roll pådetta område i samarbete med myndigheter och experter.Det är därför angeläget att resurser även fortsättningsvisskapas för insatser av den här karaktären. Genom detengagemang och de erfarenheter som folkrörelsernabesitter, kan utvecklingen på det här området påverkas medförhållandevis mindre resurser, än om kampen mot denekonomiska brottsligheten enbart skall föras i former avutredningsresurser och straffskalor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av insatser för attbekämpa den ekonomiska brottsligheten.
mot · GF02Ju205 · 1992-01-27 00:00:00 — inträffar i storleksordningen 100 000 arbetsolyckor. Av dessa anmäls en bråkdel tillpolisen, ytterligare ett stort antal försvinner under vägen tillåklagarna. En anmärkningsvärt låg andel går vidare till åtal.Med tanke på den korta utbildningstiden iarbetsmiljöbrott för poliser, är det inte så konstigt attåtalsfrekvensen är låg. Utbildningen måste förlängasavsevärt för att kunskapen skall bli tillräcklig hospolismännen. Dessutom måste de kunskaper som finns atttillgå utnyttjas på ett bättre sätt. Dessa kunskaper finns delshos tillsynsmyndigheten yrkesinspektionen, dels hosskyddsombudet eller hos det regionala skyddsombudet ochhos den fackliga organisationen på den berördaarbetsplatsen. Dessa kunskaper måste självfallet tillvaratasom utredningsresultatet skall bli bra.Det är också motionärernas uppfattning att varken SCBsanvisningar för kodning av brott eller RPS handledning förutredning av arbetsmiljöbrott följs. Denna uppfattningstyrks av att i arbetsolycksfallsutredningen framkommer attdet är stora skillnader i handläggningen mellan olikapolisdistrikt. Åtgärder för att komma till rätta med dessamissförhållanden bör vidtas.När en polisanmäld arbetsolycka inte leder till åtal bordedet vara rutin att skyddsombud och yrkesinspektionunderrättas om skälen för detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för en bättreuppföljning av arbetsmiljöbrott.
mot · GF02Ju206 · 1992-01-27 00:00:00 — En medborgarkommission angående mordet på är det statsministern på öppen gata.Det var en händelse som skakade om och somän inte lämnar de flesta medborgare oberörda. Vidsidan av polisens utredning har det startats flera så kalladeprivatspaningar.Man måste taga detta på allvar. Vi menar attprivatspaningarna är ett utslag av allmänhetens misstro motde myndigheter som har att handha utredningen. Engenomläsning av det material som är offentligt ger vidhanden en hel del oklarheter. Vi menar att tiden är mogenför att en medborgarkommission tillsätts som får till uppgiftatt göra en allsidig granskning av mordutredningen.Syftet är alltså inte att störa polisutredningen. Men enmedborgarkommission kan medverka till att öka denmedborgerliga insynen samt räta ut en hel del frågetecken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som mening ger regeringen till känna att enmedborgarkommission angående utredningen om mordetpå bör tillsättas.