mot · GG02Jo6 · 1992-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:130 Vissa jordbrukspolitiska frågor I propositionen föreslås att medel anvisas årsdirektbidrag till jordbruket. Utöver de besparingar på dettabelopp som aviserades budgetproposition föreslåsnu ytterligare besparingar. Sammanlagt kommer därmeddirektbidragen att uppgå till /93. Det innebär en total besparing på drygt800 i förhållande till det ursprungligakompensationsbeloppet som lades fast i 1990 årslivsmedelspolitiska beslut.I propositionen aviseras också åtgärder för att påbörjaen anpassning av den svenska livsmedelssektorn till deförhållanden som råder inom EG.Allmänna synpunkterOm regeringen tar bort ellertredjedelen av direktstödet till jordbruket förlorarbönderna direkt en mycket stor del av sina nettoinkomster.Dessa låg enligt på totalt 2.100miljoner. Bättre är inte jordbrukets ekonomi efter flera årav hårdhänt omställning och prispress. Mycket stora delarav jordbruksföretagen går redan med förlust.Landets ekonomiska situation kräver uppoffringar avalla samhällsgrupper, men för vilken annan grupp planerarman försämringar av denna storleksordning?Med de prutningar som man nu aviserar får vi i Sverigeett spannmålspris inkl. arealstöd på ca . per kilo.Inom EG ligger spannmålspriset på . Skillnaden utgör hela nettot av spannmålsodlingen.Många svenska bönder kommer att slås ut redan före EG-inträdet. De som har resurser nog att klara sig tvingaseffektivisera ytterligare.Vi kan bara hoppas att det inte går ut över ambitionernaatt driva en alltmer miljövänlig produktion. Vi harföresatser att skapa världens renaste jordbruk i Sverige.Den som tror att detta underlättas genom hårdhäntekonomisk press tar grundligt fel. Tvärtom försämrar manförutsättningarna för en positiv miljöutveckling. God miljömåste kombineras med rimlig ekonomi.Med de prutningar som är på tal ser jag ingamöjligheter att föra de av LRF föreslagnakostnadssänkningarna i jordbruket vidare tillkonsumenterna i form av sänkta matpriser. Allt kommer attbehövas för att rädda jordbrukets ekonomi.En EG-anpassning genom att abrupt försämra villkorenför svenskt jordbruk under EG-nivån är fel väg att gå. Detsätter alldeles för många bönders existens på spel ochäventyrar en positiv landsbygdsutveckling. Det blir därmedsvårt att få landsbygdens 2,5 miljoner människor att insefördelarna med en svensk EG-anslutning.Med så hårda beskärningar i direktbidragen, somregeringen nu föreslår, förlorar bönderna mycket storadelar av sina nettoinkomster. Direktbidragen infördes avden förra regeringen som kompensation för uteblivnaprishöjningar till bönderna. Den kraftiga nedskärningen nuäventyrar möjligheterna att sänka matpriserna i sambandmed jordbrukspolitikens EG-anpassning, som LRFföreslagit. Jordbruket behöver allt som kan frigöras genomkostnadssänkningar till att stärka näringens uruslaekonomi. Mitt förslag är bättre för konsumenterna.Jag förstår att landets ekonomiska situation kräveruppoffringar av alla samhällsgrupper, men ingen annangrupp får vidkännas försämringar av denna storleksordning.Som medborgare och konsumenter drabbas bönderna juockså av alla de andra delarna i besparingspaketen.Det är bra att regeringen ställer sig bakom principernaom EG-anpassning i förslag.Det var också nödvändigt för att ändra inriktningen iutplåningspolitiken av . Men det är obegripligt i EG-anpassningens namn vill ge svensk växtodling såavsevärt mycket sämre villkor än EG-bönderna.Det är ett högt pris bönderna får betala för attjordbruksministern skall få och dessultraliberaler i med på en uppgörelseom en EG-anpassning, som dessa på alla andra områden änjordbruket är så angelägna om. Det är fel väg att gå om manvill övertyga landsbygdens 2,5 miljoner människor om detpositiva i en EG-anslutning.Jordbrukspolitikens EG-anpassning ochkompensationsbeloppet till jordbruketKonsumenterna kommer att dra fördel av en förtida EG-anpassning genom sänkta livsmedelspriser. Detta är möjligtgenom en politik som bl.a. innebär sänkt spannmålspris,arealbidrag och avvecklade avgifter på proteinfoder,handelsgödsel och bekämpningsmedel. Effekten i form avlägre kostnader i jordbruket kan uppskattas till 5--beroende på produktområde. Samma prisgenomslagbör /94 kunna uppnås i konsumentledet. Varjeprocent som priserna kan sänkas gentemot konsumentmotsvarar 700 Mkr.Exempel:Sänkta kostnader i jordbruket via sänktaspannmålspriser (kombinerat med arealbidrag) ochavvecklade proteinfoderavgifter. (Spannmål -/kg,prot.foder -/kg. )mjölk-- 7,5 %nötkött-- 6 %griskött-- 13 %fjäderfäkött-- 10 %ägg-- 13 %Marknadspriserna enligt ovan kan sänkas tidigast 1/71993. Detta främst beroende på att de lägrefoderkostnaderna slår igenom först under senare delen av1993. Vidare bör förändringarna av mervärdesskatt ocharbetsgivaravgifter slå igenom isolerat per den 1 januari1993. Beträffande mjölkpriset måste en avvägning görasmellan neddragna kobidrag och sänkta priser. Djurbidragför nötköttsproduktion och fårproduktion dras ej ned.EG-anpassningen förutsätter minst följande nivåer vadavser spannmålspriser och arealbidrag:1993/941994/95Inlösenpris spannmål90 öre/kg90 öre/kgArealbidrag1.000 kr1.000 krDessa ersättningsnivåer motsvarar vid en jämförelsemed EGs förhållanden följande:Total ersättning öre/kg1993/941994/95Enligt nivåer ovan115115EG (enligt CAP)120122Anm: Räknat efter hektaravkastningen /ha.Ersättningsnivån i spannmålsodlingen kommer såledesatt ligga /kg under EGs nivåer nämnda år. Motbakgrund av att kostnadsnivån i svensk odling är högre äninom EG bör inte förslaget leda till en omotiverad stimulansav spannmålsproduktionen.Villkor för arealbidrag och träda i huvudsak . Vissa justeringar av basarealm.h.t. vallfrö, konservärter m.m.Prisregleringsavgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel avvecklas senast 1/7 1993. Dessaavgifter har ingen motsvarighet inom EG och belastar densvenska produktionen motsvarande ca /kg spannmål.Proteinfoderavgifter börjar avvecklas 1/1 1993 (via enbegränsad reduktion) och tas helt bort från 1/7 1993.Effekter för oljeväxter m.m. hanteras genom systemet medarealbidrag.Förmalningsavgiftens borttagande blir beroende avfinansieringsmöjligheterna vad förslag. Dras det s.k.kompensationsbeloppet (direktbidragen) ned håller intefinansieringen utan förmalningsavgiften måste då sannoliktligga kvar.Direktbidragen, d.v.s. kobidrag m.m, trappas för1992/93 ned i enlighet med tidigare aviserad besparing på175 Mkr. till en nivå motsvarande ca . Fr.o.m.1993/94 bör nivån motsvara minst 2.000 Mkr.Enligt jordbruksverkets beräkningar överjordbrukssektorns intäkter och kostnader ärkompensationsbeloppet av avgörande betydelse förjordbrukarnas ersättning till eget arbete och eget kapital(driftsöverskottet).Driftsöverskott till jordbruket 1988--1993, Mkr.IntäkterKostnaderDriftsöverskott198826.54824.4392.109198929.41825.7323.686199031.69227.0564.6361991 prel.28.78526.6932.0921992 prog.27.88026.0251.855(26.662)(637)1993 prog.27.86426.5411.323(25.427)(-1.114)Anm: Inom parentes anges nivåer exklusivekompensationsbeloppet.Källa: Statens jordbruksverk.Direktbidrag som ligger på arealen (ca . )används 1992/93 delvis för att förstärka skördeskadefonden.På detta sätt kan fondens fortlevnad tryggas somdet finns möjlighet att ge en kompensation årstorka till särskilt drabbade områden.Beloppet bör i övrigt användas för regionalpolitiskaåtgärder enligt nedan. En balansering mot utgifter /94och 1994/95 bör även kunna aktualiseras.En satsning på regionalpolitiska insatser i skogs- ochmellanbygder i mellersta och bör göras.Motivet är bl.a. att EG-perspektivet kommer att medföraökad konkurrens och prispress. Nämnda områden är i dettaläge, ur jordbrukssynpunkt, relativt svaga. Åtgärder, ilikhet med EGs regionalpolitiska stimulanser, är angelägnaom jordbruket skall upprätthållas i dessa delar av landet.LRF har förklarat att de är beredda att diskutera enfinansiering av dessa insatser. Bl.a. bör medel förlandskapsvårdande insatser aktiveras i (begränsade) exportförslagbör genomföras. En finansiering via omfördeladedirektbidrag kan accepteras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:130.