mot · GF02U504 · 1992-01-27 00:00:00 — De anställdas rätt till information ochsamråd om för löntagarna avgörande frågor begränsas.Mot denna bakgrund är det oerhört väsentligt attsocialdemokraterna går i bräschen för en social dimension iEuropa: att frågor som handlar om löntagarnas rättigheter,sysselsättning och social trygghet får samma dignitet som deekonomiska aspekterna.Den sociala dimensionen skall ses som en facklig ochpolitisk motvikt till de tendenser som den ekonomiskautvecklingen bär med sig och som förstärks av den inremarknaden.Miljöpolitik för hela EuropaEuropa var en gång vaggan för den industriellautvecklingen. ser vi resultaten på gott -- välfärden --och ont -- stora områden som är starkt nedsmutsade ochhälsofarliga. Arbetet för en bättre miljö i hela Västeuropaerbjuder många möjligheter. Genom EGs regler tvingas deländer som inte gjort så mycket att öka sina insatser.En långt driven harmonisering i hela på en högskyddsnivå skulle vara av utomordentligt stor betydelse förtillståndet i miljön.Sverige har haft framgång i att driva på utvecklingen motökad miljöhänsyn. Detta arbete måste fortsätta. Samtidigtmåste vi hävda stränga nationella miljökrav i avvaktan påatt reglerna i hela EG blir strängare. Sambandet mellantillväxt och ökad miljöbelastning måste också brytas, bl.a.med hjälp av miljöavgifter. måste driva kravet påökad användning av sådana i hela EG-området. I avvaktanpå detta bör inga miljörelaterade skatter och avgifter sänkasi Sverige.En generös invandringspolitikEtt gemensamt solidariskt förhållningssätt iflyktingpolitiken är också grunden för att gemensamt kunnamöta främlingsfientlighet och rasism.I hela måste vi nu möta och bekämpa denfrämlingsfientlighet och rasism som i många av våra länderlikt ogräs börjar sprida sig och riskerar att underminera våraegna samhällens demokratiska struktur och värderingar. Engemensam kamp mot rasismen måste då ha sitt stöd i ettgemensamt generöst förhållningssätt i flyktingpolitiken.Alla folks EuropaNär järnridån rasade skapades helt nyaförutsättningar att bygga ett gemensamt , alla folksEuropa. Socialdemokraterna ser som en av sina allraviktigaste uppgifter att bidra till att förhindra att i järnridånsställe det reses en ny mur, en välfärdsmur. Socialdemokratinkan inte acceptera att åter delas.Östeuropas utveckling är givetvis beroende avintegration i det europeiska samarbetet. ,och har deklarerat att de önskarbli medlemmar i östeuropeiska länder kan väntasfölja efter. Det går inte att förutsäga hur dessa länderkommer att kunna integreras och när. En europeiskgemenskap med dubbelt så många medlemmar som ärdock ingen omöjlighet inom överskådlig framtid.2. Ett närmare samarbete inom EGEGs toppmöte i det Europeiska rådets möte i den 9-10december 1991 tog EG ytterligare ett steg i riktning mot ettförbund mellan länder och folk. En stabil grundlades härmed både för en fördjupning av EGs samarbeteoch för en utvidgning av EG till att omfatta ännu flermedlemsstater.För vidkommande betyder besluten attförhandlingarna om medlemskap kan inledas redan under1992. Kommissionen uppmanas att komma med förslag omdetta till Europeiska rådets möte i i juni 1992.De tolv medlemsstaterna fattade gemensamt beslut omatt bilda en ''Europeisk union'', genom vilken en ekonomiskoch monetär union (EMU) sammanvävs med en politiskunion. kommer att ändras på ettgenomgripande sätt.Inom EG finns en utbredd uppfattning om att denekonomiska utvecklingen måste åtföljas av socialaframsteg. Samarbetet skall, enligt ledande politiker inomEG, leda till ett ''medborgarnas '' och inte begränsastill att skapa en stor frihandelszon där företag och kapitalfår fritt spelrum.För att främja den ''sociala dimensionen'' inom EGantog elva av medlemsstaterna ett socialt protokoll sominnebär att löntagarnas rättigheter, sysselsättning ocharbetsvillkor skall förbättras och att detta ses som engemensam angelägenhet. Detta var den stora stridsfråganvid toppmötet eftersom den konservativa brittiskaregeringen av ideologiska skäl hårdnackat vägrade att gevika från sin uppfattning om att detta område helt skulleöverlämnas åt marknadskrafterna.Av sociala och demokratiska skäl måste marknadensverkningar tämjas. Det är tendensen i på 1990-talet.Det framgår klart av de politiska besluten i Maastricht.I det nya fördraget har därför de politiska inslagen föratt bemästra marknadskrafternas negativa sidor förstärkts iförhållande till de ändringar som gjordes av Romfördrageti samband med att enhetsakten antogs. Denna stadfäste iförsta hand marknadsekonomins principer om fri rörlighetför varor, tjänster, kapital och arbetskraft.Det nya fördragetI traktatens inledande text uttrycks Europeiska unionensmål: Syftet med unionen är social och ekonomiskutveckling, en egen identitet på den internationella scenen,försvar av medborgarnas rättigheter och intressen samt ettnärmare samarbete inom rättsområdet.EG -- som är Europeiska unionens grund -- skall enligtmålparagrafen i det nya fördraget (artikel 2) främja ''enbalanserad och harmonisk utveckling i hela gemenskapen,en varaktig icke-inflatorisk tillväxt som tar hänsyn tillmiljön och vars ekonomiska resultat innebär en hög grad avnärmande (konvergens), en hög nivå vad gällersysselsättning och social trygghet, en förbättring avlivskvalitet och levnadsvillkor, en ekonomisk och socialsamhörighet samt solidaritet mellan medlemsstaterna''.Det är inte bara åtgärder för att förverkliga dengemensamma marknaden och valutaunionen som skall förafram till målen, utan fördraget nämner ett antal områdeninom vilka en gemensam politik anses vara nödvändig.Det handlar om gemensamma åtgärder inommiljöpolitiken, ytterligare insatser för att stödja de regionersom sackar efter i utvecklingen (ekonomisk och socialsamhörighet), förstärkning av EG-industrinskonkurrenskraft, stöd till forskning och utveckling,investeringar i övernationella europeiska transportnät,insatser för att stärka mångfalden i den europeiska kulturensamt utbildning, hälsa, konsumentpolitik, energi ochturism.Närhetsprincipen är grunden för EGs beslutsordningÄven om fördraget nämner många områden somgemensamma angelägenheter fastslås i dess inledning attbesluten skall ''tas så nära medborgarna som möjligt''.Denna så kallade närhetsprincip (subsidiaritet)understryks starkt och EG skall enbart agera om ''målen förde planerade åtgärderna inte kan förverkligas avmedlemsstaterna själva på ett tillfredsställande sätt''.Man kan säga att beslut inom EG inte skall fattas på enhögre nivå än vad som är nödvändigt för derasgenomförande.En förutsättning för EGs utveckling har varit att manupprätthållit en balans mellan övernationellt, nationellt ochlokalt beslutsfattande. Försök att stöpa levnadsmönster ochtraditioner i samma form i det stora västeuropeiska områdetmed olikartade och vitala kulturer skulle oundvikligenmisslyckas. Denna insikt har präglat det politiskasamarbetet inom EG.Begreppet federalism skapar ofta missförstånd. Det sessom ett begrepp som är synonymt med centralisering genomatt nationella beslutsfunktioner flyttas till . Menfederalisterna inom EG är inte bara för ökad överstatlighet,dvs. att sfären för gemensamma beslut vidgas. De är ocksåde starkaste förespråkarna för att decentralisera beslutenned från huvudstäderna och engagera fler människor lokaltoch regionalt i politiken.Det som gör vitalt och dynamiskt är i självaverket att många livskraftiga språkliga och etniska kulturerkan leva sida vid sida inom ramen för en ekonomisk ochpolitisk samverkan där särarterna respekteras ochstimulerar varandra.Utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbeteDen politiska unionen innebär också ett fastare utrikes-och säkerhetspolitiskt samarbete. Detta skall ses i ljuset avatt de europeiska ländernas särintressen i flerainternationella konflikter har försvårat för EG att spela denstabiliserande fredsskapande roll som är ett avorganisationens viktigaste mål.Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik kommer attvara en del av Europeiska unionen. Den kommer dock attha en egen struktur direkt underställd ministerrådet . kommer att införa en ökadsamordning och sträva efter samstämmighet på det utrikes-och säkerhetspolitiska området. Men inget medlemsland ärberett att inskränka sin handlingsfrihet inom detta områdegenom att ge upp konsensusprincipen, dvs. kravet påenhällighet vid avgörande i centrala frågor.Det betyder att som medlem inte kan tvingas tillbeslut och aktioner som strider mot våra vitalasäkerhetspolitiska intressen.Majoritetsbeslut kommer däremot att kunna tillämpasnär det gäller detaljerna i genomförandet av gemensammaaktioner. Om majoritetsbeslut vid sådana tillfällen skallkunna tillämpas krävs att man är fullständigt överens omdetta.Vad gäller försvarsfrågor slås följande fast: ''Dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken skall innefattaalla frågor som har samband med Europeiska unionenssäkerhet, inklusive det framtida skapandet av en gemensamförsvarspolitik som med tiden kan leda till ett gemensamtförsvar.'' Man räknar här med att dessa frågor senarekommer att tas till gemensam diskussion ochställningstagande. Detta kommer att ske 1996-1997, då EG på nytt skall diskutera utrikes-, säkerhets- ochförsvarspolitik.Inom försvarspolitiken kommer alla beslut att tas medenhällighet. kommer hänsyn att tas till denspeciella karaktären hos vissa länders försvarspolitik. Dettasyftar bland nuvarande medlemmar i första hand på Irlandmen kommer naturligtvis att vara av betydelse förtillkommande medlemmar med intresse av att föra enoberoende försvarspolitik.Den ekonomiska och monetära unionenDen ekonomiska och monetära unionen, EMU, innebäratt man inom EG inför en gemensam valuta samt upprättarett europeiskt centralbankssystem med ansvar för EGspenning- och valutapolitik. I själva verket kommer EMUoch den gemensamma valutan att nödvändiggöra och skapaförutsättningar för ett djupare ekonomiskt-politisktsamarbete. Enligt det nya fördraget kommer beslut omviktiga riktlinjer för denna att fattas med kvalificeradmajoritet.Den ekonomiska politiken skall enligt fördraget tjäna desyften som nämns i artikel 2. Från socialdemokratiskt hållvill vi särskilt understryka målet om att åstadkomma envaraktig ekonomisk tillväxt syftande till en högsysselsättningsnivå.Allra skall den ekonomiskaoch monetära unionen vara etablerad. Om förutsättningarföreligger kan den inrättas redan 1997.Vilka länder som får delta avgörs genom beslut i . Ett villkor för medlemskap är att landetsekonomi är i så gott skick att det kan delta i unionen utanatt skapa problem för de övriga. Samarbetet fram till dessatt valutaunionen träder i kraft skall inriktas på attunderlätta deltagandet i EMU, vilket ställer krav på attmånga länder nu måste bedriva en stram ekonomiskpolitik.Det sociala protokolletSyftet med det sociala protokollet är enligt de elvaundertecknande staterna att skapa ''en varaktigt högsysselsättning och att bekämpa utslagningen''.Därutöver åtar sig länderna att ''främja sysselsättning,förbättra levnadsförhållanden och arbetsvillkor, garanteragod social trygghet, skapa dialog mellan företagsledningoch anställda samt att utveckla de mänskliga resurserna''.De gemensamma åtgärder man vidtar skall stödja ochkomplettera regeringarnas egna insatser inom följandeområden: arbetsmiljö, arbetsvillkor, informationtill och samråd med arbetstagarna, jämställdhet mellanmän och kvinnor, integration av grupper som står utanförarbetsmarknaden.I de flesta fall gäller beslutsregler om kvalificeradmajoritet. Enhällighet krävs dock till exempel när det gällerdet sociala trygghetssystemets utformning och hurlöntagarnas och arbetsgivarnas intressen skall företrädas.3. väg i EuropasamarbetetNorden -- en särskild samhörighetNorden är inte bara ett geografiskt begrepp utan kanskeän mer ett begrepp som uttrycker en påtaglig historisk,kulturell, politisk och social gemenskap.I har demokrati och rättvisa kunnat förenas medteknisk förnyelse och effektiv produktion. Det har bidragittill att skapa en ''nordisk samhällsmodell'' baserad på högtillväxt och en generell välfärdspolitik i vilken den fullasysselsättningen och jämställdheten stått i centrum.Förändringarna i medför nya utmaningar för denordiska länderna. Den västeuropeiska integrationenåterverkar direkt på och det nordiska samarbetet.Vårt grannskap till understryker betydelsen avatt skapa ett nytt, samverkande och fredligt Europa.För är kontakten och samarbetet med denordiska grannländerna av mycket stor betydelse. Trotsskillnader i säkerhetspolitisk orientering har vi kunnatverka gemensamt på en rad områden, som i Förentanationerna och andra internationella organisationer. Så bördet också förbli. Nära och fortlöpande kontakt måste hållasmed de andra nordiska länderna om övergripandepolitiska bedömningar och planer i förhållande till EG ävenom de olika länderna valt olika linjer.Norden kan spela en dynamisk och pådrivande roll i deteuropeiska samarbetet, oavsett formerna för detta.Angelägna mål för ett gemensamt nordiskt uppträdande iEuropa är: en samordnad politik för kvalitativ tillväxtoch full sysselsättning, en bred strategi för att undanröjamiljöföroreningarna och tillgodose ökade krav på god hälsaoch miljö för människorna, social trygghet och rättvisa,demokrati i arbetslivet och god arbetsmiljö.EES-avtaletÅr 1984 tog EFTA-länderna initiativ till ett fördjupatsamarbete med EG, som förutom ekonomi och handel,skulle utsträckas till att omfatta forskning, miljösamarbete,kommunikationer m.fl. områden. I enades allaVästeuropas regeringar om en deklaration med syfte attskapa ett europeiskt ekonomiskt område, kallat EES.Ett år senare tog man inom EG nya initiativ till den s.k.inre marknaden, ''Projekt 1992''. Genom detta beslut skulleytterligare ett stort steg tas mot förverkligandet avRomfördragets mål om att allt fastare tvinna sammanmedlemsstaterna. Det var åtgärder som innebar enomfattande liberalisering. Senast den 1 januri 1993 skullealla regler som förhindrade en fri rörlighet av varor,tjänster, kapital och människor tas bort.EFTA beslöt att söka bredda sitt samarbete medEG. EG öppnade möjligheterna att förhandla omett deltagande av EFTA-länderna i EGs inre marknad.Förhandlingarna ledde till en uppgörelseom . Detta innebär att svenska medborgare ochföretag i från skall omfattas avde s.k. fyra friheterna: fri rörlighet för personer, varor,tjänster och kapital. Det är friheter som tillkommermedborgare och företag i alla EG- och EFTA-länder.Den marknad utan handelshinder som sålunda skapasför mer än 380 miljoner medborgare i innebärbetydande möjligheter till en förstärkt ekonomiskutveckling och till ökad sysselsättning och minskadarbetslöshet.EFTA-staterna övertar genom relevantadelar av EGs tidigare beslutade förordningar och direktiv.Dessa kommer alltså att införas i respektive landslagstiftning.För att skall fungera och även utvecklaskrävs ett effektivt beslutsfattande. Besluten skallförberedas genom fortlöpande konsultationer. EFTA-länderna kan när som helst begära konsultationer omproblem som uppstår. Därefter fattas besluten i ettgemensamt EES-organ. Ett EES-råd på ministernivå meddeltagande av EFTAs och EGs medlemsländer samt inrättas. Besluten i EES skall fattas medenhällighet och ha karaktär av internationellaöverenskommelser. Detta innebär att överenskommelsernablir rättsligt bindande först när de godkänts av respektiveparlament på nationell nivå.Men förändras och utvecklas ständigt.Genom har EFTA-staterna möjlighet att utövainflytande, men de avgörande möjligheterna att påverkaregelverket tillkommer endast medlemmar av EG. Sverigeintegreras i den ekonomiska gemenskapen men inte i denpolitiska.EES-avtalet är ännu inte () undertecknat pågrund av att ifrågasatt den EES-domstolsom finns i avtalet. söks en lösning på dettaproblem.4. Varför svenskt medlemskap i ?Genom blir i allt väsentligtekonomiskt integrerat med EG. Undantag är bland annatdelar av skattepolitiken, jordbruks- och fiskeripolitiken.Är det då inte rimligt att vi nöjer oss med ett ?Vilka motiv har vi för att söka medlemskap? Detfinns flera mycket starka skäl till detta. Som vi pekade på itidigare avsnitt gäller för många av de frågor som ärangelägna för socialdemokratin att de för sin lösningnumera kräver samverkan på ett europeiskt plan. kampen mot arbetslösheten, kontrollen avstorföretagens operationer, arbetet mot miljöförstörelsen,vissa regionala utrikespolitiska frågor, Östeuropasdemokratisering och modernisering, kampen mot denrasism och invandrarfientlighet som ökar. Det gälleräven de sociala krafter som måste bilda motvikt motkapitalet på den fria västeuropiska marknad som blirverklighet.I dessa och andra liknande frågor vill den svenskasocialdemokratin inte vara passiv åskådare. Vi anser att vihar bidrag att ge till utvecklingen av ett solidariskt Europa.Vi vill aktivt delta i och ha inflytande tillsammans med vårasysterpartier i det europeiska forum där de politiskamotsättningarna alltmer uttrycks. EG är navet i deneuropiska utvecklingen; såväl den västeuropeiska somalltmer också den östeuropeiska genom de önskemål somuttryckts från länderna där.Att stå utanför EGs beslutsfattande innebär visserligenformellt en egen ''suveränitet''. I realiteten blir denna dockofta en illusion eftersom vi inte kan lösa problemen isolerat,när det verkliga beslutsfattandet sker på ett europeisktplan.Den bästa möjligheten för att få genomslag för våravärderingar och politiska prioriteringar får vi när vi kansprida våra idéer och uppfattningar och få stöd hoslikasinnade inom ramen för en vidare europeiskbeslutsprocess.Frågan kan också ställas på ett annat sätt. Genom blir vi i realiteten ekonomiskt inlemmade i EG. Förvårt framtida välstånd blir vi utomordentligt starktberoende av de beslut som kommer att fattas om EGs inremarknad vilken vi blir en del av.Med våra medborgares starka krav på medbestämmandeoch den i vårt land djupt rotade demokratiska traditionenmåste det då i längden bli fullständigt ohållbart att vi somsvenska medborgare skulle utestängas från att ta del i debeslut som direkt påverkar våra liv. Utifrån ensocialdemokratisk samhällssyn vill vi delta i den politiskaprocess och de beslut som formar det framtida . Itakt med att allt fler beslut som fattas gemensamt inom EGberör det svenska samhället främjar vi även våra egnaintressen bäst genom att vara medlemmar.Detta är de viktigaste skälen till att socialdemokratinbejakat en svensk ansökan om medlemskap i vi medvetna om att ett sådant medlemskap inte baraskulle innebära fördelar utan också nackdelar.Liksom ett medlemskap skulle ge storamöjligheter skulle det också ställa betydande krav på vårtland. En del av de faktorer som hänger samman med ettsvenskt medlemskap är sådana som innebär försämringarutifrån svenska utgångspunkter. Hit hör t.ex. att vi kantvingas höja våra tullgränser gentemot tredje land på grundav den gemensamma handelspolitiken, att vi skulle förloraen lika lätt identifierbar svensk profil i utrikespolitiken, ochatt vi skulle få leva med och vara beroende av en omfattandeEG-byråkrati.Sverige får också ta över EGs beslutaderegelverk. som ett medlemskap skulle ge densvenska regeringen säte och stämma i EGs beslutande organskulle också beslutanderätten över en rad frågoröverlämnas till gemensamma organ. I många frågor kan vikanske räkna med att få gehör för den svenska linjen, meni andra kan det även med hjälp av likasinnade bli svårt attfå genomslag för våra ståndpunkter. Det innebär attförhållanden i vårt eget land kommer att kunna förändras,även mot vår egen vilja, på en rad olika sakområden -- frånmöjligheten att sälja vissa sorters snus till avgöranden avvad slags ställningstaganden skall göra i Förentanationerna.Svensk socialdemokratis syn på ett framtidamedlemskap i sammanfattas väl i den deklaration somden socialdemokratiske statsministern gjorde i riksdagenden inför överlämnandet av ansökanom medlemskap i viktig utgångspunkt för vårt vidkommande äremellertid att även vid nya samarbetsformer inom EG skallbeslutssystemet där säkerställa möjligheterna för varjeenskilt medlemsland att värna sina egna grundläggandesäkerhetspolitiska intressen. Det har varit förutsättningenför att vi kunnat göra den samlade bedömningen att ettsvenskt medlemskap i är förenligt medneutralitetspolitikens krav.Förutsättningarna har ökat att förverkliga visionen av ettenat som lever i fred, välstånd och social rättvisa,till gagn också för utvecklingen i världen i stort. Det blir allttydligare att en lång rad politiska sakfrågor i längden endastkan lösas genom bredast möjliga samarbete övernationsgränserna. I detta samarbete har en viktigroll att spela. Också vi bör vara med om att formaframtidens fria och fredliga . Vi delar visionen attvåra nationer skall bli så sammanflätade med varandra, påsamhällslivets olika områden, att krig i vår världsdelframstår som otänkbart. Till det bidrar det ökade beroendemellan stater och folk som den fortgående ekonomiskaintegrationen leder till. Jag är övertygad om att vårt landkan ge många positiva bidrag till utvecklingen av dettaframtida Europa.Den Europeiska Gemenskapen ses i hela som ettviktigt kraftcentrum för samarbete och utveckling i vårvärldsdel. möjligheter att påverka detta framtidasamarbete -- politiskt, socialt och ekonomiskt -- skulleförbättras genom ett medlemskap i denna Gemenskap. Detär regeringens uppfattning att ett medlemskap i skulleinnebära stora fördelar för , som övervägernackdelarna. Vi delar Gemenskapens långsiktiga mål, såsom dessa formulerats i och Enhetsakten,och vill tillsammans med de andra medlemmarna arbeta fördessas förverkligande.5. Europeiskt socialdemokratiskt samarbeteValet till blev en storframgång för den europeiska socialdemokratiska rörelsen.Av parlamentets 518 platser har Socialistgruppen 180ledamöter och är därmed den klart största grupperingen.Genom ett nära samarbete med European Peoples Party(den kristdemokratiska gruppen), som är en i en radavseenden framstegsinriktad partigrupp, uppnår man oftade 260 röster som krävs för att parlamentet skall fatta beslutsom kan påverka EGs ställningstaganden. Ett sådantparlamentsbeslut kan i många fall tvinga Rådet tillfullständig enighet för att kunna ta beslut som avviker frånparlamentets ställningstagande. Parlamentet har genombeslutet i fått sina möjligheter att påverka EG-besluten stärkta.Representanter för den socialdemokratiskariksdagsgruppen har allt haftmöjlighet att delta som observatörer i EuropaparlamentetsSocialistgrupps arbete. Socialistgruppens mål för arbetet iEuropaparlamentet har stor överensstämmelse med densvenska socialdemokratins program. Den svenskamedlemskapsansökan till EG hälsades med glädje vidSocialistgruppens möte i juli 1991.Det svenska socialdemokratiska partiet deltar ocksåaktivt inom av europeiskasocialdemokratiska partier där det bedrivs ett intensivtarbete för att utveckla en ny europeisk socialdemokratiskorganisation från och med 1993.Den svenska socialdemokratin avser även att aktivt tadel i arbetet på den valplattform som kommer att varagrunden för de socialdemokratiska partierna i EGsmedlemsstater vid Europavalen 1994.6. Socialdemokratin inför EG 6.1 SäkerhetspolitikenUnder har genomgåttgenomgripande och dramatiska förändringar. harenats och de stater som sedan ingått iSovjetunionens maktsfär har återvunnit sin självständighet.I december 1991 kulminerade förändringarna då Desovjetiska rådsrepublikernas union upplöstes. Det kallakriget tillhör historien. I stället för ideologisk och militärkonkurrens mellan öst och väst växer samarbete ochsamförstånd i de grundläggande politiska och militärafrågorna.Även på nedrustningsområdet har flera viktiga avtalundertecknats som rör såväl kärnvapen som konventionellastyrkor. Det gäller särskilt det s.k. (Avtalet omkonventionella styrkor i ). Ett östligt storanfall,vilket varit NATOs huvudscenario, är inte möjligt attgenomföra. Därmed har också NATOs beroende avtaktiska kärnvapen minskat. En historisk möjlighet finns nuatt avskaffa alla taktiska kärnvapen i (ESK) är denideala ramen för det nya samarbetet.