mot · GF02Fi84 · 1992-05-11 00:00:00 — barnomsorg och kvinnligtförvärvsarbete, samt att hänsyn skall tas till dehandikappades villkor.En annan betydelsefull förutsättning för den kommunalaverksamheten är synen på vem som skall hakostnadsansvaret för olika sysselsättningsskapandeåtgärder. Av tradition har de betraktats som en statligverksamhet. En förskjutning har skett så att mångakommuner satsar betydande resurser på olikasysselsättningsskapande åtgärder. Ett genomförtskattestopp skulle därför kunna pareras av kommunernamed att nödvändiga sysselsättningsskapande åtgärder intekom till utförande. Sådana skulle sannolikt leda tillbetydande välfärdsförluster. Dessa frågor bör övervägas avden parlamentariska beredningen.Regeringsförslaget är så utformat att de sju rikastekommunerna inte ingår i det föreslagnautjämningssystemet. Det är upprörande att dessakommuner inte medverkar i den indragning av kommunalaresurser som föreslås. Med vårt förslag om fortsattberedning av utformningen av fördelningsnyckeln kommerdenna allvarliga defekt i det av regeringen föreslagnaregelsystemet att kunna elimineras.Förslagen i propositionen till fördelning av statsbidragetkan således inte godtas. Istället bör reformen genomföras itvå steg i enlighet med vad vi förordar.10. SkattestoppVi vill bevara och utveckla en vital kommunalsjälvstyrelse. Vi vill även i fortsättningen slå vakt om detlokala ansvaret för verksamhet och ekonomi. Att genomlagstiftning upprätthålla långvariga kommunala skattestoppär inte förenligt med vår syn på självstyrelse.Regeringen föreslår ett fortsatt skattestopp förkommunerna.För 1992 gäller ett lagstadgat kommunalt skattestopp.För 1993 finns en överenskommelse mellan staten och debåda kommunförbunden om ett frivilligt skattestopp. Enligtvår uppfattning är ett lagstadgat skattestopp ett mycketallvarligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Ettsådant bör endast tillgripas temporärt och under kortaperioder.Ett lagfäst skattestopp är inte motiverat. Detvisar inte på något större förtroende för kommunerna. Ipraktiken så innebär förslaget i propositionen ett utbyte avdet frivilliga skattestoppet till ett lagfäst.Regeringen tycks inte lita på de numera många borgerligamajoriteterna i kommuner och landsting.Det kan med fog hävdas att ett långsiktigt skattestoppinnebär ett oacceptabelt ingrepp i den kommunalasjälvstyrelsen. Vi saknar förståelse för att regeringen nu villbyta ut det frivilliga skattestoppet mot ett lagfäst. Ettförlängt skattestopp måste uppfattas speciellt störande isådana kommuner där lokala prioriteringar ändrats av engenom allmänna val tillkommen ny majoritet ikommunfullmäktige.Den ''ventil'' till överprövning som antyds är märklig.Vad som föreslås är en möjlighet till överprövning iriksdagen av kommunala budgetar. Detta står inte iöverensstämmelse med de grundläggande principerna förden kommunala självstyrelsen och skulle dessutom, om detlöstes ut, innebära betydande handläggningsproblem.Ett skattestopp komplicerar även finansieringslösningarsom bygger på framtida skatteväxlingar etc.Ett nej till skattestopp är emellertid inte ett ja tillhöjningar av kommunalskatten. Vi anser inte att detföreligger en risk för omotiverade skattehöjningar.Även från andra utgångspunkter kan förslaget omskattestopp ifrågasättas. Syftet med det nyastatsbidragssystemet torde vara att skillnader mellankommuner i utdebitering enbart skall vara ett utryck för ensjälvvald nivå på standard och åstadkommen effektivitet.Ett skattestopp skulle således hindra en kommun attarrangera verksamheten på det sätt den önskar. Ettskattestopp kan dessutom i viss del komma att motverkaden effekt som statsbidraget ytterst syftar till, nämligen attinom ramen för den kommunala självstyrelsen åstadkommaen rationell verksamhet.I sammanhanget vill vi påtala att med ökande krav påservice, ibland understödda av rättighetslagar i föreningmed skattestopp, kan kommunsektorn med ett skattestopptvingas ut i en låneekonomi som snabbt leder till heltohållbara förhållanden.Vi avvisar därför förslaget om lagfäst skattestopp.11. Övriga förslag i propositionenSkatteutjämningsavgiftenÅterbetalningen av skatteutjämningsavgiften för 1992som enligt propositionen i huvudsak skulle användas för atteliminera vissa brister i regeringsförslag tjänar medvårt förslag inget syfte.Återbetalningen bör därför skjutas upp till 1994 och ihuvudsak disponeras för infasning m.m. av det slutligaförslag till statsbidragssystem och fördelningsnyckel som viföreslår skall utarbetas genom medverkan av denparlamentariska beredningen.Karensdagar -- schablonavdragetI andra motioner yrkar vi avslag på införande avkarensdagar och slopande av schablonavdrag. I dettasammanhang yrkar vi därför avslag på förslaget ipropositionen om neutralisering av förslag om slopatschablonavdrag m.m.12. Våra förslag -- bugeteffekter m.m.Den samlade budgeteffekten av våra förslag innebär enbelastning för /93 på statsbudgeten med ca2 miljarder kronor. Därvid förutsätts att de medel sominnehålls 1992 utbetalas först och innebär en minskadbelastning på statsbudgeten 1992/93. Vi redovisar i vårekonomisk-politiska motion hur utgiften finansieras inomramen för ett mindre statligt budgetunderskott än enligtregeringens förslag.Vad sedan gäller fördelningen av detta belopp på deolika berörda anslagsposterna och behovet av att förändradessa jämfört med regeringens förslag, utgår vi ifrån attvederbörande utskott beaktar nödvändigheten av att föreslåriksdagen besluta om anslagsnivåer i konsekvens medriksdagens kommande beslut om regler i övrigt förstatsbidrag till kommunerna m.m. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget om att statsbidragen tillkommuner och landsting minskas med 7,5 miljarder kronorfr.o.m. ,2. att godkänner vad i motionen anförts om ettnytt system för utbetalning av kommunalskatt ochikraftträdande av detta,3. att avslår riktlinjerna för en finansiellneutralisering av förslag om minskat schablonavdrag m.m.,4. att godkänner principerna för ochomläggningen till ett nytt statsbidragssystem i enlighet medvad som anförts i motionen,5. att beträffande avveckling av statsbidrag ochavgifter i fråga om kommuner godkänner vad som anförts imotionen,6. att godkänner förslagen till ett nytt generelltstatsbidragssystem för kommuner i enlighet med vad somanförts i motionen,7. att godkänner principerna för fördelning avstatsbidrag och för övergångsregler för ienlighet med vad som anförts i motionen,8. att godkänner förslagen till avveckling avangivna statsbidrag och avgifter i fråga om landsting ienlighet med vad som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas anpassning tillden samhällsekonomiska utvecklingen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av strukturutjämningenm.m.,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målstyrning, uppföljning ochutvärdering,12. att avslår förslaget om lag om statligtutjämningsbidrag till kommuner,13. att avslår förslaget om lag omskatteutjämningsbidrag till landsting,14. att avslår förslaget om lag om begränsningav kommuners rätt att ta ut skatt för ,15. att avslår förslaget om lag om ändring ilagen (1987:560) om skatteutjämningsavgift,16. att avslår förslaget om lag om upphävandeav lagen (1987/561) om särskild skatteutjämningsavgift,17. att avslår förslaget om lag om upphävandeav lagen (1990:609) om avräkningsskatt,18. att godkänner vad i motionen anförts omneutralisering av skattereformen på kommunnivå,19. att bemyndigar regeringen att utge extraskatteutjämningsbidrag i enlighet med vad som anförts imotionen,20. att godkänner vad i motionen anförts omförslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1992/93 m.m.