mot · GF02T224 · 1992-01-27 00:00:00 — Förbättrade kommunikationer är nyckeln till utvecklingav näringslivet, arbetsmarknad, kompetensförsörjning ochkulturliv. Det måste nu satsas rejäla resurser för attförbättra standarden på järnväg, vägar,telekommunikationer i . Sjöfarten ochnya transportvägar måste även ges rimliga förutsättningar.Det är nödvändigt att omfördela ekonomiska medel avsattaför arbetsmarknadsåtgärder direkt riktade nu tillkommunikationsnätet.Det norrländska järnvägsnätet är liksom det svenskanätet som helhet ett arv från l800-talet. Mellan ochLuleå innebär arvet från l800-talet att stambanan bl.a. avförsvarsskäl lagts en bit från kusten och att kustbanafortfarande saknas. Detta innebär att fem storaNorrlandsstäder inte har anknytning på annat sätt tillstambanan än med s.k. tvärbanor. Jag har i annan motiontill framfört förslag om att förprojektering avÅdalsbanan och en Botniabana kommer till stånd.Stambanan har en väsentlig funktion både för gods- ochpersontrafik. Det är också väsentligt att framhålla vikten avanslutningsbanorna, de s.k. tvärbanorna, till kuststädernamed stor betydelse för stambanans funktion. Tvärbanornahar både gods- och persontrafikflöden med omfattandetimmertransporter framförallt. Underhållet på banorna ärsedan länge starkt eftersatt. Exempelvis skulle en eventuellnedläggning av trafikeringen av sträckan --innebära att l8 000 lastbilar ytterligare skulletrafikera E79 vilket innebär tillkommande belastning av ca80 lastbilspassager per dag på en väg som har enbristfällig vägstandard.Behovet av att bibehålla både gods- och persontrafik påInlandsbanan har jag framfört i en särskild motion. Av inteminst miljöskäl finns det anledning att förstärkamöjligheterna till upprustning av järnvägsnätet i ett län somVästerbotten. l988 års trafikpolitiska beslut ger SJmöjlighet att utvecklas till ett modernt effektivt ochkundinriktat tågtrafikföretag. Men det behövstillkommande investeringar för att främja och förvaltastatens spåranläggningar.I ett län som med stora avstånd och glesbosättning har vägnätet en avgörande betydelse församhällsutvecklingen. har landets längstaallmänna grusvägnät -- -- och Norrlandslänensstörsta antal bofasta befolkning i glesbygd. Exempelvis borca 6 000 människor i l00 byar i länet där den allmänna vägeninte är belagd genom bebyggelsen. De boende är för sittlevebröd beroende av att pendla mellan hemmet ocharbetet upp till 5--l5 mil under större delen av åretpå urusla och hårt nerslitna vägar. Situationen förmänniskorna blir ohållbar med sönderkörda bilar och oroför att överhuvudtaget kunna ta sig fram. Investeringar tillförbättringar av vägnätet måste tillkomma . Lokaltbehövs goda transportmöjligheter för att betjäna näringsliv,offentlig verksamhet, företag och inte minst enskildahushåll.Trafikflödena på är betydligt större än för övrigaväglänkar i länet. E4 har förhållandevis god standardsöderifrån fram till . Men därefter sjunker standardennorrut betydligt, i synnerhet norr om . VidSkellefteåområdet har E4 såväl söder som norr omSkellefteå stora standardbrister, vilket måste åtgärdas. Detär anmärkningsvärt att någon större upprustning av E4genom inte projekteras. E4 genom länetbehöver l3 meters bredd och säkra korsningar för att kunnaupprätthålla normal europavägstandard.Flygnätets utveckling har haft stor betydelse för länetoch möjligheterna att tidsmässigt förkorta avstånden bådeinom och utom länet. Glädjande är uppslutningen kringflygförbindelserna med s.k. matarflyg från ochLycksele. På samma sätt bidrar direktförbindelserna mellanKiruna--, --, --,--och --till att underlättasamverkan inom den norra sjukvårdsregionen och denregionsjukvård som bedrivs vid i har från l99l en drastisk försämring av turtäthetenpå norrlandsflyget inträffat. Särskilt gäller det sträckanÖstersund--, som enbart betjänas av en tur ivardera riktningen mot tidigare tre. De alternativ som nuerbjuds är att flyga via , vilket betyder besvärligaomstigningar för de sjuka/handikappade, väsentligkostnadsökning som inte kan accepteras. besökerca 21 000 patienter från de tre samverkandelänen , , . Dessutomtillkommer de anhörigas, läkarkonsulters och övriga resor.De redovisade faktiska flygförbindelserna uppfyller inte deav angivna kraven på snabba och brakommunikationer som ingick i förutsättningarna kringbildandet av den norra sjukvårdsregionen.I kommun finns det för militärt ändamålavsatta flygfältet i . Flygfältet kan med fördelanpassas också för civiltrafik och kan därigenom bli enknutpunkt även för flygtrafiken från och Gällivaretill . Regionalpolitiskt skulle flygfältet även positivtförstärka Sorsele-området. skulle tillkomsten avGunnarns flygfält för civilt ändamål tillgodose ett starktkrav från kommun.Goda telekommunikationer är en förutsättning för attarbetstillfällen inom tjänstesektorn ska kunna läggas ut iglesbygden. Men som en följd av ny demokratis ochsocialdemokraternas beslut i om att uppskjutateleverkets planerade taxehöjning, blir effekten attglesbygden drabbas. Planerade investeringar måsteuppskjutas på grund av ekonomiska skäl och drabbardärmed både företag och konsumenter. Utbyggdatelekommunikationer måste även vara ettnationellt ansvar och inriktningen alltjämt att göra Sverigerundare.Norra har betydande godsflöden per capita.Dess flöden går till stora delar på export. Dettasammanhänger med att norra näringsliv till storadelar baseras på malm och skog och den högaexportandelen innebär att effektiva transporter inte bara ären lokal fråga utan även av nationellt intresse. Merpartenav dessa transporter kräver transportsystem som ger lågakostnader per ton och där har sjöfarten godaförutsättningar. Det är därför viktigt att marktransporternatill/från hamnarna fungerar väl både vad gäller väg- ochjärnvägstransporter. Kombinationer av järnvägs- ochsjötransporter är även lämpliga för framför allttungt gods och stora godsvolymer. Miljöskälen är ejoviktiga för val av transporter och där kan sjöfartenkonkurrera. Hamnarna utgör utvecklingsbara resurser förframtiden och inte minst vid en utökad handel medöststaterna.Redan nu finns en fungerande sjötrafik mellan Umeåoch i som är av stor betydelse för både gods-och persontrafik och som förmedlar viktig samverkanmellan marknader som torde få ännu störrebetydelse. Sjötrafiken med även är avväsentlig betydelse för länet Västerbotten.Sammanfattningsvis konstaterar jag att regeringenssatsning på infrastruktur och tillväxtbetingade vägåtgärdernu måste fullföljas även för del. Det krävs enreformerad investeringsplan med en utökad del som börkomma till godo. Enligt nu gällande förslagsaknas investering för E4 norr om exempelvis.Grusvägarnas dåliga standard måste åtgärdas innan detlokala transportnätet kollapsar. Med hänsyn till det nyaplaneringssystemet, nya organisation och detuppdrag som ges till bör få enstörre del inom den ram som anvisas med hänsyn till deteftersatta underhållet av vägarna.Järnvägsnätets upprustning och ett bibehållande avtrafikering av tvärbanor i länet måste säkerställas inomramen för anvisade medel.Beträffande flygtrafiken måste arbetet med att skapa enavreglerad marknad med konkurrens intensifieras.Investeringar för ett utbyggt telekommunikationsnät iVästerbotten måste fullföljas inte minst avarbetsmarknadsskäl. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrade kommunikationer iVästerbotten.