mot · GF02K703 · 1992-01-27 00:00:00 — Bakgrund och nuvarande ordningFör val till är indelat i 28 valkretsar, enordning som med smärre korrigeringar gällt dåantalet valkretsar halverades. I minskade dåantalet valkretsar från fem till nuvarande två,fyrstadskretsen med , , ochLandskrona samt valkrets bestående avresten av länet. kunde en sådankonstruktion vara motiverad då levnadsbetingelserna varväsentligt olika mellan stad och land.Nackdelar med den nuvarande indelningenI våra dagar existerar som alla vet inte dessamotsättningar mellan stad och land. Utvecklingen inteminst när det gäller näringsliv och kommunikation harutplånat gränserna och det är länge sedan landsbygdenkunde betraktas som enbart livsmedelsproducerande.Alla landets övriga 26 valkretsar utgörs av geografisktsammanhängande områden. Så alltså ej i därdessutom kommun numera genom ett utvidgatHelsingborg är helt avskild från den övriga länsvalkretsen.Enligt vår uppfattning är det speciellt upprörande attMalmö kommun med bortåt 180 000 röstberättigadeinvånare ännu inte utgör en egen valkrets.Ärendets tidigare behandlingI har riksdagsmotioner väckts om enändring av valkretsindelningen i . Vidriksdagsbehandlingen avslogs dessa medmotiveringen att kommunindelningsreformen inte var definitivt klar,att Malmös eventuella inträde i bordeavvaktas,att om en ändring skulle göras i skulle denske över hela landet,att personvalsfrågan inte var utredd samt attfyrstadskretsen var en ''trevlig'' valkrets!Så småningom ledde debatten till tillsättandet av 1974års personvals- och valkretsutredning. I direktiven angavsatt riksdagsvalkretsarna borde vara geografisktsammanhängande och utredningen betonade särskilt attindelningen i inte var tillfredsställande ochatt en ändring där var mycket angelägen.Utredningen föreslog att kommun skulle bildaen egen valkrets och att länet i övrigt skulle indelas i ennordlig och en sydlig krets. Därvid skulle bildas tre i stortsett jämnstora valkretsar med tio fasta mandat i den södravalkretsen och nio i de två övriga. Tre avsocialdemokraterna i utredningen reserverade sigemellertid för ytterligare utredning.Dåvarande justitieminister tillsatte då ensådan utredning (Ds Ju 1980:3). Efter överläggningarmed representanter för riksdagspartierna föreslogutredningen med instämmande från alla partier utom vpksamma valkretsindelning som föreslagits av personvals- ochvalkretsutredningen.Den väntande propositionen lades emellertid aldrig framoch skälet var att det trots allt inte tycktes ha gått att fåenighet i den dåvarande trepartiregeringen. Sedan hösten1981 har de dåvarande justitieministrarna samt den nuvarande ifrågesvar i varit eniga om att reformen bordegenomföras under förutsättning att en tillfredsställandeenighet gick att uppnå partierna emellan.FörslagTidigare motionsförslag om en ny valkretsindelning haravslagits om än med positiva skrivningar, men tiden bordeenligt vår uppfattning nu vara mogen att ånyo prövamöjligheten att komma till rätta med ett problem som idecennier pockat på sin lösning.I den tidningsdebatt som förts har kravetpå en ändring av valkretsindelningen varit entydig. ''Fyrstadskretsen är en onaturlig valkrets. Det finns varkengeografisk eller intressemässig samhörighet och det ärrimligt att tre valkretsar bildas med som egen krets. ''()''Det finns goda skäl att söka få en ändring.Konstruktionen fyrstadskretsen är och förblir en kvarlevafrån med betydande motsättningar mellan stad ochlandsbygd. Förhållandena har blivit än mer absurda genomatt betydande landsbygdsområden införlivats medHelsingborg och varigenom kommunblivit avskild från resten av Malmöhus-kretsen. ''()Enligt vår bestämda uppfattning bör nu äntligen enändring komma till stånd och hos regeringenbegära ett förslag i sådan riktning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om en ändringav valkretsindelningen i för val till riksdageni enlighet med vad som anförts i motionen.