mot · GF02N419 · 1992-01-27 00:00:00 — InledningDen svenska energipolitiken har under 70- och 80-taletoch kännetecknats av oklarhet och bristpå konsekvens på ett sätt som varit mycket olyckligt. Detallvarligaste exemplet på detta är hanteringen avkärnkraften.Folkomröstningens beslut om kärnkraftens avvecklinghar visserligen resulterat i riksdagsbeslut om 2010 somslutår. Det har gjorts regeringsdeklarationer ochutredningar, men avsaknaden av konkreta åtgärder och ettständigt ifrågasättande av både startpunkt och slutdatumför avvecklingen av svensk kärnkraft har medfört attsamhälleliga och privata energiaktörer inte har vågat satsapå de ur miljösynvinkel bästa energislagen och teknikerna.Vänsterpartiet kan aldrig acceptera en teknik som hotarlandet vi lever i och dess grannländer för evig tid. När dennateknik används till att upprätthålla en onödigöverkonsumtion av energi och hindrar framtagandet avmiljöacceptabla energislag är det inte försvarbart på någotsätt.Regeringen består nu dels av partier som sagt sigvara för en utbyggnad av kärnkraften och dels partier somvelat avveckla den så fort som möjligt. Denna skiljelinjevisar sig också i de få rader i budgetpropositionen somhandlar om kärnkraften. Där står:När kärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken taktden kan ske, avgörs av resultaten av hushållningen med el,tillförsel av el från miljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser.Det innebär att t.ex. anser att hanteringen av detradioaktiva avfallet är löst och att olycksriskerna vid ettkärnkraftverk och en kärnkraftsolyckas konsekvenser ärförsumbara.Det innebär att denna regering struntar ifolkomröstningens resultat.Som ett resultat av denna misslyckade energipolitik servi nu t.ex. att elkonsumtionen har ökat i landet trotslågkonjunktur, och det är handeln och hushållen som stårför ökningen. Starka incitament måste till för att begränsaenergianvändningen.Ett annat tecken på en misslyckad energipolitik är attfortfarande prat om alternativa energislag stårde inte ens för en procent elproduktion, ett resultatsom gör att ligger långt efter Danmark.Det är vår uppfattning att det krävs enhandlingsinriktad, konsekvent och ny energipolitik för attklara viktiga mål inom miljö-, fördelnings-, energi- ochutrikespolitiken.I det följande presenterar vi en energiplan som alternativtill den förda politiken. Den är en del av det vi kallar''Miljöplan '' vilken presenteras i vår partimotion ommiljön.Vänsterpartiets energiplan bygger på en snabbavveckling av den ödesdigra kärnkraften och på slopandetav olja, bensin och diesel som energikällor. Kärnkraftselenskall i huvudsak inte ersättas med annan elproduktion. Detbehövs ingen ytterligare utbyggnad av skyddsvärdavattendrag eller satsning på kol- eller oljekraftverk.Övergång till miljöanpassade energikällor, moderna ocheffektivare industriprocesser, energihushållning ochenergisnål teknik ersätter det mesta av bortfallet. Vi visarockså att det finns miljövänliga, ofta inhemska alternativ förden nödvändiga energiproduktionen -- alternativ somskapar många jobb landet runt i småskaliga, effektiva ochflexibla enheter. Energi ska produceras på många olikavarierande sätt nära konsumenten.Hushållning, effektivitet, biobränslen, vind, sol, modernenergisnål teknik är vårt alternativ.Svensk energitekniks exportpotentialSverige är ett högteknologiskt land som har levt högt påatt ligga främst inom ett antal näringar ochkunskapsområden. Utvecklingen nu går mot att vi ävenexporterar kunskap och administrativa system inom mångaområden.Eftersom exportberoendet är och förblir högt, är detviktigt att identifiera framtida näringar där kanförväntas spela en framträdande roll.Vi menar att flera områden inom energisektorn -- bådenär det gäller praktisk tillämpning och FoU -- inrymmerstora potentialer dels inom landet och dels påexportmarknaden. Vi ser här stora möjligheter attkombinera samhällsnyttig produktion, exportmöjligheter,allt starkare miljökrav och internationell solidaritet.Inom dessa områden är det av central betydelse attstaten tar sitt ansvar för och satsar på forskning ochutbildning.Vi nämner här endast tre av de viktigaste alternativaenergislagen som skulle kunna bli världsledandeinom -- om vi satsar både tankekraft och kapital där i ställetför i kärnkraftsindustrin:1. Biobränslen är en energikälla som kommer att ge många länder --bl.a. de i -- ett stort tillskott ienergiproduktionen. Detta energislag med alla dess formeroch kontrollerbara miljöeffekter har mycket högutvecklingspotential. Vindenergi är också en energikälla med försumbara miljöeffekter.Redan idag lönsam i vissa geografiska områden. Högutvecklingspotential för framför allt slätt-, ö- och kuststater.Sverige har förutsättningar att bli ledande inom dettaområde.3. Direkt solenergi är en energikälla som från miljösynvinkel är den bästatänkbara. Den har mycket hög utvecklingspotential medmånga olika tillämpningar från standardiseradesolenergitak till solcellsdrivna apparater. har härbåde lämplig teknik och kompetens.Vänsterpartiet vill med målmedvetna satsningar föraöver ekonomiska och mänskliga resurser i jämn takt frånfossildriven personbilsproduktion, kärnkrafts- ochmilitärproduktion till näringar som är inriktade påframtidens behov och som kan ingå i ett bärkraftigtsamhälle.Ägandet och förvaltningen inom energisektorn bör sesöver. Det måste till ökade möjligheter för småskaligaenergiproducenter och för kommunerna att agera mer fritt.De positiva regionalpolitiska effekterna av dennaomställning av energisektorn måste lyftas fram.Energi och miljöhänsynenEnergi- och miljöproblemen är intimt förknippade medvarandra. Den absolut bästa energin ur miljösynvinkel ärden som vi slipper att producera.Därför vill ha en stark och målmedvetenpolitik för sparande och effektivisering avenergianvändningen. Detta är det absolut viktigasteinslaget i den energipolitik som företräder.I , framför allt i , arbetar manmålmedvetet med detta. I undersökning efter undersökningoch i praktiska projekt av både statliga, federala och privataexpertinstitutioner bevisas att minskningen av behovet avenergitillförsel är det bästa -- både för den enskildekonsumenten, samhället, miljön och den internationellasolidariteten. Detta kan också ske trots ökad tillväxt.De största miljöproblemen som är direkt kopplade tillvår energikonsumtion -- frånsett kärnkraften -- är utsläppenav giftiga och/eller försurande ämnen.Utsläppen av koldioxid är ett alarmerande problem. Dethotar hela den civilisation som människan har byggt upp.Moderaterna har här utmärkt sig och sagt att man villminska koldioxidutsläppen -- dock inte utsläppen frånvägtrafiken. Att bl.a. rapporter visar att denförda politiken leder till en ökning av koldioxidutsläppennär de borde minska med minst 50--föranleder inte ensen kommentar från . Internationell solidaritet betyder mindre slöseriSvenskarna ligger i topp internationellt när det gällerenergikonsumtion per person. Det kan delvis förklaras medden höga industrialiseringsgraden, vår industristruktur ochdet kalla klimatet. Men vi är också dåliga på att användaenergin effektivt och på ett vettigt sätt.Vi anser att de framtida ökningarna av jordensenergikonsumtion skall komma till godo.Sverige ska inte ta större andel av världens energi i anspråk.Vi måste istället minska vår andel.Det är också en fråga om solidaritet med kommandegenerationer.Frånsett den minskning av energikonsumtionen som nyteknik kommer att medföra, krävs omstruktureringar avenergikrävande processer. Inom många sektorer har dettakommit igång med goda resultat (t.ex. inomskogsindustrin), men det finns fortfarande mycket kvar attgöra.En sektor som måste effektiviseras och moderniseraskraftigt är kommunikationssektorn som är en av de sistasektorerna där energikonsumtionen ökar och därfossilbränslen fortfarande dominerar. Vänsterpartietstrafikpolitiska motioner behandlar utförligt detta område.Vi har passerat den gräns där våra bekvämlighetskravkrockar med våra krav på en frisk och oförstörd miljö.Detta leder till att vi nu allvarligt måste tänka igenom vårpersonliga energikonsumtion och livsstil. Genom att ändravår livsstil litet vinner vi mycket men det behöver intebetyda att vi får sämre livskvalitet. Snarare är det nog så kommer att leva ett rikare liv med en förändring av sinenergikonsumtion. Ett exempel är den alltför högainomhustemperaturen i många lägenheter som leder tillminskat välbefinnande.Vänsterpartiets energiplan (Grafisk framställning, se bilaga)energiplan är en grov prognos utifråndagens krav och kunskaper. Man får betrakta fördelningenmellan de olika energislagen som genomsnittsfördelningaroch med stora möjligheter till förändringar i takt med våraökande kunskaper och insikter.Sparande och effektiviseringSparande och ökad energieffektivitet ger ett ökatutrymme på . Detta är den viktigaste posten och densom kan utvecklas mest. Dessa är ett minimivärde.Jämte vindkrafts- och biobränsleutveckling är detta det somvi måste satsa mest på.Energiaktörer har teoretiskt och praktiskt visat hur manmed modern energiteknik kan göra stora spar- ocheffektivitetsvinster. Det som krävs är en genomtänkt ochmålmedveten satsning på detta område. Regeringen bör tadetta ansvar och upprätta en nationellenergieffektivitetsplan.Kraven vid nyproduktion är högt ställda ibyggnormer och lånevillkor vad gäller isolering och täthet.Men vad som saknas är en helhetssyn och ett ekologiskttänkande som minimerar energiåtgången i alla led, frånbyggmaterialtillverkning och byggande till användning ochdrift -- ett systemtänkande där man t.ex. nyttiggör ochåteranvänder solvärme i många former, där solvärmen tillstor del kan stå för uppvärmningen av lokaler. Regeringenbör ta fram förslag till sådan energiminimering.Vi vill i detta sammanhang åter resa kravet påobligatorisk, energirådgivning som stöds avbåde stat och kommun. Den bör av effektivitetsskäl stå frifrån energiproducenter och säljare.KärnkraftKärnkraften skall avvecklas ochavvecklingen måste starta . Den bör starta medde två Barsebäcksaggregaten som ur lokaliseringssynvinkelär sämst placerade. De som kärnkraften står förbortfaller därmed.De skall tas ur drift så snart det är möjligt ur juridisksynvinkel. Bortfallet av kärnkraftens elproduktion kankompenseras med en kombination av huvudsakligen ökadenergieffektivitet, biobränsleanvändning ochvindkraftverk.Argumenten från kärnkraftsanhängare att kärnkraftenär miljövänlig och behövs för att komma tillrätta medkoldioxidutsläppen accepterar vi inte. Rapporter från bl.a.USA visar tvärtom att varje dollar som investeras ieffektivisering av elanvändningen ger en minskning avkoldioxidutsläppen, som är sju gånger större jämfört medom motsvarande investering görs i ett nytt kärnkraftverk.Detta trots att man då inte räknat med kärnkraftensavfallskostnader. I ett flertal motioner under de senasteåren har vi också visat på det bristfälliga försäkringsskyddsom kärnkraftverkens ägare har och hur det utlämnarallmänheten i samband med en olycka.Problemet med det radioaktiva avfallet har inte kommitnärmare sin lösning de senaste åren.Frågan är också absurd. i människanshistoria har realister trott att man ska kunna planera ochstyra människors liv . Därmed försvinnerockså kostnaden för kärnkraften i framtidens töcken. Detenda vi kan vara säkra på är att vi övervältrar ansvaret ochkärnkraftens pris på våra barn och deras barn.IAEA:s safeguard, som skall garantera att kärnenerginför kraftproduktion inte öppnar vägen förkärnvapentillverkning har inte lyckats förhindra spridningav klyvbart material. måste ta nya initiativ för attIAEA:s roll att främja kärnkraftspridning och förhindrakärnvapenspridning upphör. bör, i enlighet medbeslutet att avveckla kärnkraften av säkerhetsskäl, verkaför att kärnkraften avvecklas internationellt. En annanlogisk konsekvens av avvecklingsbeslutet är att förbjudaexport av kärnkraftsteknologi.BiobränslenBiobränslen är en energikälla som har litenmiljöpåverkan men flera andra positiva effekter.Biobränslen kan användas till elproduktion, uppvärmningoch drivmedelsframställning. Många olika grödor äraktuella beroende på vad de specifikt ska användas till.Delar av den mark som ej behövs till livsmedelsproduktionkan användas till energiproduktion. Biobränslen ger 60TWh, men kan ge ytterligare 80 TWh.Jordbruksmark som ställs om till energigrödor utgörockså ur naturvårdssynvinkel en stor förbättring eftersombl.a. fler arter av både växter och djur kan samsas medenergigrödan. Det är också enkelt att ställa om marken tilllivmedelsproduktion vid behov.Biobränslen har stor regional betydelse och skallutvecklas och brukas nära sina produktionsområden.Energiskogar ska även utnyttjas i områden där risk förläckage av näringssalt föreligger, t. ex. runtLaholmsbukten. Biobränsleanläggningar, som t.ex. den iLidköping, visar på framtidsutvecklingen.Råvaror som är aktuella är framför allt spill frånskogsbruk och skogsindustri, energiskog och diverse andragrödor såsom halm, rörflen, lucern, vass m. m.Energigrödor har också en stor utvecklingspotentialeftersom man kan få fram grödor som binder en större delav solljusets energi -- endast en procent. Med bl.a.genetiska metoder är det troligt att vi kommeratt få se helt andra varianter av energigrödor.Vid utvecklingen av biobränsleproduktion ska visamarbeta med där vi i gemensamma projektkan arbeta för att ställa om energiproduktiontill miljövänligare och energieffektivare alternativ, t.ex.modern biobränsleproduktion.Vänsterpartiet menar att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till en målmedveten plan för ökadanvändning av biobränslen.VindVindkraften har två stora fördelar, den är förnyelsebaroch har ringa effekt på miljön. Dess nackdel är att den haren viss inverkan på landskapsbilden vilket är försumbartjämfört med t.ex. synen av våra vägar ochkraftledningsgator som skär sönder landskapen.Medelstora anläggningar, som de danska, tycks vara delönsammaste. Hos oss bör de placeras utanför de södrakusterna. På land kan man tänka sig placeringar, bl.a.runtvägar och i kraftledningsgator.Vi instämmer helt i den statliga vindkraftsutredningensförslag och kräver en utvecklingsplan för vindkraften medmålet att vindkraften ska ge år 2010.Regeringen bör komma med förslag om lokalisering avvindkraftverk till i första hand våra södra kuster. ärvindkraftens andel i energibalansen så gott som obefintlig.VågenergiVågenergi är liksom vindkraften förnyelsebar och harliten inverkan på miljön. Anläggningarna är havsbaserade,bottenförankrade och flytande. De anläggs där djupet är30--150 m. Vågenergi kan ge utanför Sverigeoch utanför . Vågenergi kan enligt vårbedömning ge . Den utnyttjas inte idag.Sverige och bör inleda ett samarbetsprojekt omvågenergi.Vi kan se möjligheten av kombinerade havsanläggningardär vind-, våg-, solenergi och akvaprodukter (fisk, skaldjur,osv.) framställs, ty det är samma geografiska områden somär intressanta för de olika produkterna.Riksdagen bör begära en utvecklingsplan förvågenergin. Vidare bör kräva att regeringen tarinitiativ till ett samarbetsprojekt med om utvecklingav vågenergi.Kol, 30 (--15)Kolets andel kan i detta tidsperspektiv minska från 30 till15 TWh. Kolets nackdelar är höga koldioxidutsläpp peravgiven energimängd och höga utsläppsmängder avmiljöfarliga ämnen vid förbränningen, t.ex. avtungmetaller. Kolet ingår som både kemikalie och bränsleinom industrin. Som bränsle bör kolet ersättas så långt sommöjligt.Kol i bl.a. stålproduktionen där kolet används både somkemikalie och energislag kan till stor del ersättas av olja.Det betyder bl.a. kraftigt reducerade koldioxidutsläpp.Regeringen bör framlägga ett förslag tillkonvertering av kolkraftverken.Vattenkraft, 65 (+5)Inga nya, stora utbyggnader av vattenkraften tillåts.Våra fyra stora älvars naturvärde växer . De ärhelt unika och de får aldrig förstöras.Ny teknik kommer att ge litet högre effekt i befintligaanläggningar. Några små, få utbyggnader --''minikraftverk'' -- som ej krockar med miljöintressen kantillåtas.Solenergi, 0 (+15)Solenergi i olika former har utvecklats mycket men detfinns fortfarande kvar en stor utvecklingspotential, bl.a. pålagringssidan. Solenergin ger inga utsläpp, men kräver storaytor. Möjligheten att utnyttja solenergin skall beaktas vidom- och nybyggnation av alla typer av lokaler.Inga nya lokaler skall tillåtas att byggas utan attmöjligheterna att energisystemet till en del ska bygga påsolenergi utreds.Riksdagen bör av regeringen kräva en utvecklingsplanför solenergi med målet att solenergin ska ge minst 15 TWhår 2010.Kraftvärme, värmepumpar m.m. 10 (+30)Så länge vi till någon del är beroende av fossilenergi börden användas effektivt. Utveckling av kraftvärme är tyvärrett exempel på hur regeringens brist på konsekventenergipolitik hindrat utvecklingen. Om kommuner ochandra intressenter får positiva och entydiga besked kommerkraftvärmeverk att kunna bidraga med en icke oansenlig deltill landets energibalans, under en övergångsperiod.I kraftvärmeverk produceras både el och värme med enhög verkningsgrad. I kombination med fjärrvärme blir dethögeffektiva energisystem.Värmepumpstekniken har utvecklats oerhört positivtoch ger väsentliga energimängder från mångaolika källor. Det pågår fortfarande en omfattandeutbyggnad och utveckling av värmepumpstekniken, mendet är svårt att uppskatta hur mycket energi den kommer attge . I denna del av energiplanen räknar vi ocksåin ''nya'' energiteknikers bidrag, t.ex. vätgasteknik ochgeotermisk energi.Vätgastekniken bör ägnas särskild uppmärksamhet. Detär viktigt att här upprätthåller en kompetens ochberedskap för att snabbt kunna tillgodogöra sigutvecklingen inom vätgastekniken.Tyskland har inom vätgasteknik mycket intressantaprojekt på gång som noga måste följas.Vänsterpartiet kräver att regeringen redovisarutvecklingsplaner för samtliga nämnda tekniker.Bensin och dieselFörbränning av bensin och diesel ger de relativt settstörsta mängderna av föroreningar. Bensin och diesel börsnarast ersättas med andra drivmedel. Vi föreslår attSverige följer de amerikanska planerna för trafiken iKalifornien, d.v.s. en successiv ersättning av de fossilabränslena med miljövänligare alternativ, t.ex. biobränslen.Målsättningen är att användningen av dessa fossilabränslen till stor del ska ha upphört . Riksdagenbör av regeringen kräva en avvecklingsplan föranvändningen av bensin och diesel, så att andelen ienergibalansen kan minska från till 20.OljaAnvändningen av olja som energikälla bör avslutas såsnart som möjligt, framför allt på grund av hög mycketnegativ påverkan på miljön per avgiven energimängd.Oljeanvändningen ger också extremt miljöfarligatransporter och produktionsmetoder. Transportriskernaökar också som går på grund av att tankerflottanblir allt äldre och sämre underhållen.På samma sätt som för bensin och diesel bör regeringenredovisa en avvecklingsplan för oljeanvändningen,reduktion från 100 till är fullt möjlig.Gas, 5 (5)Naturgas är av både ekonomiska och ekologiska skälinget långsiktigt alternativ i svensk energiförsörjning. Därdet finns ska möjligheten till konvertering/samkörning medbiogas övervägas.Om en effektiv sortering av både industri- ochhushållsavfall kommer till stånd kan delar av vårt avfall bliett intressant energislag. Sortering kombinerat med denmodernaste rökgasreningen jämställer avfall nästan heltmed biobränslen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om ennationell energieffektivitetsplan,2. att hos regeringen begär förslag omenergieffektivisering i nyproduktionen,13. att hos regeringen begär förslag om en sådanändring i att energirådgivning blir enobligatorisk serviceuppgift för de kommunalabyggnadsnämnderna,14. att hos regeringen begär en avvecklingsplanför kärnkraften, i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skall vara det första kärnkraftverketsom tas ur drift,6. att hos regeringen begär en utredning meduppdrag att lösa frågan om kärnkraftens avfall,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationell avveckling avkärnkraften,8. att hos regeringen begär förslag om förbudmot export av kärnkraftsteknologi och radioaktivt bränsle,9. att hos regeringen begär förslag så attproduktionen och konsumtionen av biobränslen gynnas,med målet att biobränsleandelen av energikonsumtionenkraftigt ökar,10. att hos regeringen begär förslag om entidsplan för vindkraftens utveckling som garanterar enutbyggnad så att vindkraftens andel av energikonsumtionenkraftigt ökar,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samarbete med omvågenergi med mål att vågenergins andel avenergikonsumtionen kraftigt ökar,12. att hos regeringen begär förslag om en planför minskning av användandet av kol,13. att hos regeringen begär förslag till entidsplan för utveckling av solenergin så att solenergins andelav energikonsumtionen kraftigt ökar,14. att hos regeringen begär en tidsplan föravveckling av bensin, diesel och olja som bränsle.