ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02T612 · 1992-01-27 00:00:00 — Näringslivets sammansättning i är av sådanart att den kräver goda kommunikationer. En välfungerande sjöfart bl.a. till och från och Köpingshamnar är av stor betydelse. För att förstärkakonkurrenskraften för näringslivet och underlätta för denyrkesmässiga sjöfarten i bildades den s.k. med representanter förstora transportköpare, speditionsföretag, hamnar,kanalverket, och i Västmanlandslän.Kommitténs målsättning för sjöfarten tillMälarhamnarna är att den ska ha samma förutsättningarsom sjöfarten till motsvarande hamnar vid kusten som t.ex.Gävle, och . ärdärvid en betydande flaskhals för Mälarsjöfarten. Jag villnämna att farlederna till och redan under1970-talet och till något senare fördjupades avMälarintressenterna för att tillåta trafik med 7,0 metersdjupgående. Om de senaste föreslagna fördjupningarna ochbreddningarna av kanalen genomförs innebär dettaomedelbart förbättringar i form av lägre fraktkostnader förföretagen och stora miljövinster för samhället genom färrefartygsrörelser med större och säkrare tonnage på Mälaren.Det bör särskilt understrykas att spelar en viktigroll för vattenförsörjningen och att den dessutom är ettviktigt rekreationsområde i en tätbefolkad region. Om inteMälarsjöfartens konkurrensförmåga förstärks kan det påsikt finnas risk att en större del av transporter tillMälarregionen sker med lastbilar efter omlastning ikusthamnar. Detta medför ytterligare negativa effekter förmiljön.I det korta perspektivet är Mälarledskommitténsmålsättning för Mälarsjöfarten att kommitténs tidigareredovisade förslag till begränsad utbyggnad av Södertäljekanal genomförs. Detta förslag innebär att fartyg upp till 10 500--dw beroende på fartygskonstruktion kan trafikeraMälaren jämfört med ca dw . Utbyggnaden innebär att kanalenanpassas till de större fartygsmåtten genom att hela dengrävda kanalen såväl uppströms som nedströms slussenbreddas med varjämte viss fördjupningsker. Nya slussningsrutiner bör införas för de störrefartygen. Investeringsutgiften har beräknats till 20 milj.kr. Denna investering börenligt min mening rymmas inom ramen för de omfattandeinfrastrukturinvesteringar som regeringen har aviserat förkommande år.En utveckling av Mälarsjöfarten påverkar inte barautvecklingen i västra . Sjöfarten på harsedan länge haft och har fortfarande stor betydelse förindustrins utveckling i Bergslagen.Transporterna av bulkvaror är av totala volymenför Mälarsjöfarten. Detta relativt lågvärdiga gods är mestkänsligt för transportkostnader och skulle därför mestgynnas av om större och effektivare tonnage kundeanvändas inom Mälarsjöfarten genom en utveckling ienlighet med målsättningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av Mälarsjöfarten.
mot · GF02T613 · 1992-01-27 00:00:00 — En av största folkrörelser är båtlivet med övertvå miljoner utövare spridda över hela landet. Det har enbred social spridning och berör människor i allasocialgrupper. Genom den starka anknytningen till ettaktivt föreningsliv, det finns över 1 000 båtklubbar och -sällskap, har det i grunden enmycket viktig social funktion.I dag finns det 1,3 miljoner fritidsbåtar om manmedräknar kanoter och surfingbrädor. De flesta är små ochöppna och lämpade för dagsturer, korta utflykter ochfisketurer. Men ca 400 000 är av den storleken att de pånågot sätt kräver insatser från samhällets sida. Det kan gällasåväl hamnar som utprickning, farleder eller en fungerandesjösäkerhet.Båtlivet är i hög grad en familjeaktivitet med ett högtrekreationsvärde. Ofta är aktiviteterna och verksamheternaförlagda till skärgårdsområden och glesbygder där turismenblir så mycket mer värd än i storstaden eller på den särskiltutbyggda turistorten.I en rapport från turistråd (Rapport 1987:3)gjord i samarbete mellan turistrådet, kommunförbundet,och båtorganisationerna pekas påmånga åtgärder i syfte att förbättra båtlivet i , bl.a.genom information, åtgärder i gästhamnar, utveckladservice, samverkan kring det lokala båtlivet, farleder ochsjökort samt en förlängd säsong.Sjöfartsverket som är ansvarigt för utprickning, fyrning,sjökort, sjöräddning m.m., något som i hög grad berörbåtlivet och fritidsbåttrafiken, framhåller att båtlivet i ökadgrad självt måste stå för sina kostnader.Inom miljöområdet fordras det också ökadeinsatser för att kunna bevara eller förbättra den miljö sombåtlivet behöver. Rent vatten och rena stränder är enförutsättning för båtliv och båtturism.För att klara utvecklingen av båtlivet krävs ekonomiskaresurser. har 1987 beslutat om en registrering avalla fritidsbåtar över en viss längd eller motorstyrka.Enligt vår uppfattning är det angeläget att båtlivetutvecklas i vårt land. Den registreringsavgift som beslutades1987 har inte gett några utvecklingsmöjligheter för båtliveteftersom avgiften enbart täcker administrativa kostnader. Iårets budgetproposition föreslås att fritidsbåtsregistret skallupphöra. Vi avvisar detta. För att klara ett bättre båtliv,bättre sjökort och utprickning för fritidsbåtar, hamnar ochbättre miljö i skärgården bör avgiften höjas. Avgiften skallanvändas till båtlivets utveckling i och förvaltas avbåtorganisationerna och berörda myndigheter gemensamt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en höjning avregistreringsavgiften för fritidsbåtar i syfte att utvecklabåtlivet i .
mot · GF02T615 · 1992-01-27 00:00:00 — infördes ett register för fritidsbåtar. Enligt lagen omfritidsbåtsregister skall varje svensk båt som inte går iyrkesmässig trafik registreras om ''båten drivs med segeleller motor och skrovet har en längd av ''eller om ''båten drivs med en motor vars propelleraxeleffekteller motsvarande överstiger eller med fleramotorer vars sammanlagda effekt överstiger nämnda tal''.Båtregistret möjliggör kontroll av ordning och säkerhettill sjöss och underlättar planeringen av trafiken medfritidsbåtar.Det används också som underlag för planering avseendeturismen, friluftsliv och naturvård samt för utredningaravseende skatter, tullar och indrivning.Den årliga avgiften per registrerad båt är för närvarandemycket låg, . , och bär således inte upp kostnadenför registret.I stället för att föreslå en höjning av avgiften till 100 kr.per år föreslår kommunikationsministern attfritidsbåtsregistret läggs ned. Detta nu när registret är fulltutbyggt och omfattar ca 300 000 båtar.Båtregistret är till ovärderlig hjälp för ,och sjöpolisen vid deras bekämpning avbrott till sjöss. Och för har registretunderlättat efterspaningen av försvunna båtar.Riksskatteverket har också genom registret kunnat få tag ipersoner som undandragit sig sin skatteskyldighet både avmoms och förmögenhetsskatt.Vi vet att antalet båtolyckor liksom båtstölder och andralagbrott till sjöss, som t.ex. hastighetsöverträdelser, ökar.Att lägga ned båtregistret mot denna bakgrund äroförklarligt om regeringen vill vara med i arbetet medbrottsbekämpning.Insikten om att klara spelregler behövs för trafiken såvältill lands som till sjöss talar klart för att registren skall varakvar.Men för att klara sina egna kostnader börregistreringsavgiften höjas till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag att avvecklafritidsbåtsregistret,2. att beslutar att avgiften per registreradfritidsbåt höjs till .
mot · GF02T616 · 1992-01-27 00:00:00 — Förflyttning av isbrytare till I tidigare riksdagsmotion har förslag väckts om attförflytta isbrytarna till . Motsvarande reaktionerfinns också i med hänsyn till nuvarandeplacering.Fördjupad utredning har gjorts av iVästernorrlands och . Fakta finnssåledes för att göra en politisk bedömning.Vi vill påpeka följande fördelar med en förflyttning avisbrytarna till Härnösand:Närhet tillverksamhetsområdetHög beredskapKortagångsträckorBeredskapsplanering av bränsle ihamncisternerFörtöjning inom bevakat områdeTillgång till verkstadsresurser nära förtöjningsplatsenTillgång till utbildningsresurser nära förtöjningsplatsenTill dessa argument kommer det ökade intresse somnäringslivet visar för en utvecklad kustsjöfart.Sjötransporterna har en framtid med hänsyn till energi ochmiljö, ny teknik i hamnarna och en utveckling avsystemtransporter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förflyttning av isbrytarna tillNorrland och .
mot · GF02T617 · 1992-01-27 00:00:00 — hamnområde trafikeras av storamängder gods.Enbart färjegods på lastbil till hamn ochKapellskär var 1990 närmare . Av detta varnärmare hälften gods som inte kan hänföras till hamnarnasnärområde. Ca gods befraktas alltså med lastbilgenom varje år.Trycket på miljön från trafiken i ärstort. Ett sätt att avlasta det koncentrerade miljötrycket äratt finna alternativ till hamn och därigenomgöra det möjligt att minska landstransporterna genomStockholm.Norr om har en färjelinje öppnats mellanHargshamn och Nystad. Linjen erbjuder långtradarservice,kombitrafik och järnvägstrafik. Godsvolymen ligger i dagpå ca 600.000 ton.Näringslivet i har visat stort intresse för dennalinje och den anses mycket användbar för trafiken norr omHelsingfors och även vidare österut till att ta tillvara denna möjlighet på bästa sätt och föratt avlasta från betungande långtradartrafik börgoda förutsättningar utvecklas för hamnen. Dit hör bl a attHargshamn ska förklaras som allmän hamn och attinfrastrukturen till och från hamnen förbättras.Trafikverken bör därför på regeringens uppdrag inomramen för sin långsiktiga investeringsplanering beakta dessautbyggnadsbehov. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfördelning av färjegods frånStockholms hamnområde och behovet av godautvecklingsbetingelser för .
mot · GF02T619 · 1992-01-27 00:00:00 — Stora insatser för att kraftfullt förbättrainfrastrukturen -- exempelvis vägar, järnvägar och sjöfart --är klassisk, socialdemokratisk politik för att bygga landet.Det stämmer dessutom väl överens med strävandena iövriga Europa.Södertälje kanal är en vital del av den västmanländskainfrastrukturen. fraktas tilloch från hamnarna i och genom kanalen,samt ytterligare nästan en miljon ton till och från hamnari östra , bl.a. till kraftvärmeverket i Hesselby ochgipsfabriken i framkomlighet i kanalen har stor betydelse förVästmanlands och Bergslagens näringsliv. För flera företagär möjligheten till effektiva och billiga sjötransporter avavgörande betydelse för lokaliseringen. Råvaror ellerfärdiga produkter vare sig kan eller bör flyttas över tilllastbilar eller järnväg.Vid olika tillfällen har kapaciteten i kanalen och farledeni Mäklaren förbättrats, senast i samband medfördjupningen av farleden . finnsett förslag som står bakom om att genombegränsade insatser i kanalen kunna öka storleken på defartyg som kan passera den. Kostnaden är beräknad tillcirka . Effekten är kraftigt ökadtransportkapacitet, från nu maximala till närmare12 . Således en ökning av båtstorleken med mellan40 och 50 %.Finansieringen är emellertid ett problem. Sjöfartverkethar förklarat sig villigt att inom ramen för sina ordinarieresurser svara för halva beloppet. Resterande 10 miljonerkronor borde kunna anvisas från den infrastrukturfond somriksdagen inrättat, eftersom kanalen är en viktig del avförutsättningarna för det hamnberoende näringslivet iMälaren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel ur infrastrukturfondenfår användas för utbyggnad av .
mot · GF02T620 · 1992-01-27 00:00:00 — Flera länder i , bl.a och , harinfört internationella fartygsregister . INorge infördes registret . hade ca 5000 norska sjömän tvingats att gå i land. Av 16 491 personerpå fartyg registrerade i det norska registret 1991 var drygt 2000 norrmän, medan 9 895 kom från Filippinerna.I hela har på detta sätt 250 000 sjöfolksjobbförsvunnit . har lönerna sjunkitmed , de anställdas inflytande har minskat,arbetsmiljön har försämrats och säkerheten, både när detgäller människor och miljö, har blivit katastrofalt dålig.Jag motsätter mig en anpassning av svensksjöfartspolitik i riktning mot ett internationelltfartygsregister. Ett register som betyder att sjöfackligaorganisationer i lag förbjuds att förhandla för utländskamedborgare. I praktiken innebär detta att svenska sjömänskall betalas enligt svenskt avtal och t.ex. filippinskamedborgare på samma båt enligt sitt lands avtal. På dettasätt blir utländska sjömän ''billigare'' än svenska genomlägre löner och sämre sociala villkor. Detta anser jag varaoacceptabelt och jag anser att den s.k. svenska modellenskall behållas, dvs. att besättningen betalar skatt menskatten betalas tillbaka till redaren.Denna modell innebär att besättningen har sammasociala förmåner som andra löntagare. Denna återbetalninghar reducerat lönekostnaderna och därmeddriftskostnaderna vilket ökat konkurrensmöjligheterna förfartyg under svensk flagg och besättning med svenska avtal. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationellt fartygsregister.
mot · GF02T621 · 1992-01-27 00:00:00 — ''För att försvåra handeln med stulna båtar och motorerär det viktigt att uppgifterna om er båt är riktiga, var vänligatt kontrollera uppgifterna på Ert registreringsbevis...''Den uppmaningen står att läsa på inbetalningskortet som idagarna sänds ut från båtregistret med det facila beloppet30 kr.Registret har varit till ovärderlig hjälp. Utan det är detpraktiskt taget omöjligt att få tillbaka en stulen båt, sägeren kommissarie vid . Han anser att man fått fastbåde fartsyndare, tjuvar och rånare med hjälp av registret.Stor betydelse har det också haft för , då detunderlättat efterspaningen av båtar i nöd.Vi har haft kolossal hjälp av registreringsskyltarna bådenär det gäller båtar till havs och båtar förvarade på land,säger en hamnkapten på , som tar emottiotusentals fritidsbåtar på segelsemester. Det har ocksåhaft till effekt att båtfolket lugnat ner sig. Fartöverträdelseroch övrigt uppträdande har blivit bättre, tillägger han.Med den omfattning som fritidsbåtlivet erhållit, ochinget talar för att fritidsbåtlivet skulle minska i omfattning,så anser vi det angeläget att möjligheten att identifierafritidsbåtar bibehålls. Vi vill betona att identifieringen inteär ett självändamål, utan syftar till att öka möjligheten tillatt upprätthålla god ordning i hamnar, farleder m.m. Vidaremöjliggör registret att information kan lämnas till båtägarem.m. Registreringen medför också bättre möjlighet tillövervakning, hjälpinsatser m.m., vilket såvälkustbevakningen som den sjöbaserade polisen bekräftar.Den nuvarande registreringsavgiften om . per åroch enhet synes inte täcka administrationskostnaderna. Enanpassning uppåt så att den verkliga kostnaden täcks,kommer inte att innebära något ekonomiskt problem förbåtägaren.Vårt västra grannland har hafthela sin fritidsbåtsflotta registrerad och inte funnitanledning att frångå detta. En återgång till tidigare''anonymitet'' kommer att medföra ökad oro i hamnarna.Även för den kommunala administrationen ärregistreringen värdefull. De som i sitt dagliga värv handlagtfrågor som berört den intensiva och ökandefritidsbåtsverksamheten har haft stor hjälp och nytta av attbåtarna varit märkta med registreringsnummer. BOSAMsom är ett samarbetsorgan för kommunerna i norra ochmellersta anser ''att registret över fritidsbåtar börbibehållas, då alla erfarenhet det funnits varitpositiv''.Vi bifogar PM från region fritidsbåtsregistret.Vi motionärer anser att det ovan och i KustbevakningensPM anförda utgör tillräckliga skäl för att bibehålla detstatliga båtregistret. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att bibehålla det statligabåtregistret,2. att beslutar att avgiften per registreradfritidsbåt höjs till .
mot · GF02T622 · 1992-01-27 00:00:00 — Skyddsutrustning för passagerare på färjor Vid branden ombord på färjan ''Scandinavian '' den7 omkom 156 människor. Av dessa var det endast9 som dog av brännskador. De övriga dog avcyanväteförgiftning, möjligen i kombination med påverkanav koloxid. En del hade tecken på akut lungödem frånsaltsyra, som bildas vid brand i vissa plaster.Utredningen om branden visar att koncentrationen avcyanväte var dödande efter en kort vistelse i gasfyllda delarav färjan.Brinnande plast och tyg gav dessutom enogenomtränglig rök, som gjorde det svårt för passagerareatt orientera sig i fartyget. Detta gjorde att de flesta doglångt från brandhärden. De giftiga gaserna och svårighet attorientera sig, gjorde flykten mot övre däck omöjlig förmånga.Efter olyckan på ''Scandinavian '' vidtogs en radåtgärder för att höja brandsäkerheten på färjor iskandinavisk trafik. De flesta åtgärderna gäller tekniskutrustning på färjorna, t.ex. automatisksprinkleranläggning, rökdetektorer ochsäkerhetsutbildningen för besättningen, organisationenombord m.m.Dessa åtgärder kan förvisso avsevärt höja säkerhetenombord. Det kommer tyvärr ändå att inträffa bränder påpassagerarfartyg. För att passagerarna ändå skall ha enrimlig chans att överleva, bör enligt min mening hytternanere i fartyget vara försedda med personligskyddsutrustning i form av skyddsmasker, som är så gjordaatt de klarar giftiga gaser i minst 5--. Dettafordrar att de utrustas med små behållare med syre ellerkomprimerad luft.Vissa svenska rederier har anskaffat kolfiltermasker tillsina färjor. De kan höja skyddsnivån något men ger endastskydd i mot cyanvätegas. Detta ärotillräckligt.Det är därför viktigt att regeringen tar initiativ till enförbättring av den personliga skyddsutrustningen ombordpå färjor i skandinavisk trafik i enlighet med motionensförslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om personlig skyddsutrustning påfärjor i skandinavisk trafik.
mot · GF02T624 · 1992-01-27 00:00:00 — förliste motorsegelfartyget'''' av i utanför spanska kustenpå resa --Azorerna.Orsaken till haveriet var förmodligen brustna nitar ibottenbordläggningen under maskinrummet med svårtläckage som följd. Innan skutan sjönk hann besättningen gåi livbåtarna och räddas av ett tyskt lastfartyg.Sjöfartsverket beviljade frihet från att avgesjöförklaring. '''' var byggd av stål och varav betecknad som fritidsmotorskepp(charterseglare). Besättningen utgjordes av 12 personer.1987 hade '''' varit ute på en världsomsegling.Under denna tid hade hon ej varit torrsatt och som följddärav varken bottenbesiktigats eller bottenbehandlats.Ett 78-årigt fartyg, som inte underhållits ,måste vara i dåligt skick.Enligt den nuvarande sjölagen gäller olika bestämmelserför olika slags fartyg beroende på nyttjandesättet. Fartygsom '''' betecknas som lustfartyg. Då de dessutomär under 100 bruttoton, medverkar dessa båda faktorer tillatt de intar en särställning med lindrigare krav påsjösäkerhet. Många fartyg av '''' typ seglaromkring på världshaven med besättningar på 10--20äventyrslystna ungdomar, som inte förstår vilka risker deutsätter sig för.Det är inte godtagbart att säkerhetsbestämmelserna ärså lätta att dessa fartygskategorier på detta sätt försummas.Bestämmelserna bör skärpas så att de avser fartygförslagsvis ned till 20 bruttoton och omfattar kontroll avsjövärdighet och tillsynskontroller och ansvar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kontroll av sjövärdighet hosfartyg ner till 20 bruttoton.
mot · GF02T625 · 1992-01-27 00:00:00 — i och Härnösandskommun belyste i en särskild studie ''Isbrytare mot norr''() två decenniers aktivitet med funktionella ochregionalpolitiska ambitioner kring isbrytarverksamheten. Istudien föreslogs en omstationering till av''Atleklassens'' tre isbrytare, alternativt två av dem.Lösningen är en parallell till den omstationering frånStockholm till som skedde sommaren 1990beträffande isbrytarna och . Studien föranleddemotioner till 1991, vilka avslogs.Skäl för en omstationering finns under flera avsnitt i dennämnda studien. Här hänvisas till behandlingen av länetssituation 1991, förslag som utgått från länsnivån,riksdagsbehandlingen , säkerhetspolitiskasynpunkter, beredskapsaspekter militärt och civilt,näringslivets syn etc. I avsnittet om särskildaförutsättningar som stationeringsort för isbrytare gesytterligare belysning av skälen.En analys av särskilt fördelaktiga funktions- ochkostnadsskäl för en omstationering kan sammanfattas enligtföljande: Närhet till verksamhetsområdet. Beredskapslagring avbränsle i hamncisterner. Förtöjning inom bevakatområde. Tillgång till verkstäder näraförtöjningsplatsen. Tillgång till utbildningsresurser näraförtöjningsplatsen.Isbrytarstationeringen vid i harskett i konkurrens med annat kajutnyttjande. I detta lägehar som nämnts en utflyttning skett av två isbrytare tillKarlskrona. Ytterligare efterfrågan på kajutrymmen finns.Mot detta skall ställas de utomordentliga ochekonomiskt gynnsamma hamnmöjligheter som finns iHärnösand, mitt i hjärtat av operationsområdet. Där kantillgångar disponeras som inte har alternativanvändning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om isbrytarnas stationering.
mot · GF02T626 · 1992-01-27 00:00:00 — Sjötransporter har klara fördelar framför andratransportsätt. De är miljövänliga och de har stor kapacitet.Den stora lastvolymen i fartyg innebär, att enfartygstransport kan ersätta ett stort antal last- ellertankbilstransporter.Relativt sett är antalet grundstötningar, kollisioner ellerandra händelser, som kan innebära t.ex. oljeutsläpp medmiljöförstöring som följd, litet. När de inträffar, kan dockföljderna bli svåra, som vid tankerkatastroferna utanförAlaska och , där skadorna på miljö ochdjurliv är svåröverskådliga.För ett tiotal år sedan drabbades också Bohusläns kustoch av omfattande oljeutsläpp och förett par år sedan drabbades och kringliggande kobbaroch skär av ett allvarligt oljeutsläpp till förfång för såvälmänniskor som djur. Mer eller mindre allvarliga oljeutsläppförekommer med jämna mellanrum.Mot denna bakgrund finns det anledning att utreda vadsom kan göras för att ytterligare öka säkerheten, när detgäller sjötransporter.Vi menar att bl.a. följande åtgärder bör övervägas:Skagerrak, och är mycket hårttrafikerade. Det borde därför vara angeläget för Sverige-Norge-Danmark att åstadkomma en trafikseparering i dessavatten.Vi vill peka på ett krav som vi ställt i motioner tidigare:Anmälningsskyldighet för tankfartyg som trafikerarsvenska farvatten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att öka säkerhetenvid sjötransporter.