mot · GG02Ub2 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:1 Universitet och högskolor -- frihet för kvalitet Proposition 1992/93:1 om universitet och högskolorföreslår genomgripande förändringar bl.a. vad gällerförändrat icke-statligt huvudmannaskap för vissauniversitet och högskolor.Propositionen öppnar möjligheten för alternativ tillstatligt huvudmannaskap i form av universitetsstiftelser. Viavvisar förslaget om ändrat huvudmannaskap eftersom detär ofullständigt redovisat i propositionen. Propositionenbelyser t.ex. inte konsekvenserna av ett ändrathuvudmannaskap vad gäller offentlig insyn, personal- ochstuderandeinflytande, avgiftsfinansiering m.m.I propositionen föreslås att högskolelagen ändras vadgäller högskolestyrelsernas sammansättning. Vi avvisarförslaget vad gäller inskränkningen av nuvaranderepresentation för lärare och elever.Vi anser vidare att högskolestyrelsen skall ha en bredsamhällsinriktad sammansättning. Styrelsen bör tillföraspersoner som står fria från verksamheten och som har egenkompetens. Nuvarande sammansättning avhögskolestyrelsen bör därför behållas och skrivas in ihögskolelagen.Vi anser att det alltjämt råder en sned könsfördelninginom högskolans beslutande organ. En jämnarekönsfördelning måste därför eftersträvas inom allabeslutande organ.Propositionen lyfter fram behovet av pedagogisktutbildade lärare vid högskolan. Vid tjänstetillsättning skallpedagogiska meriter tillmätas vikt. Krav på pedagogiskkompetens måste dock också gälla tidigare anställda lärarevid högskolan.I anslutning till avsnitt 11.1 Principer för anslag tillgrundläggande högskoleutbildning och forskning anförs attregeringen i annat sammanhang avser återkomma till hurforskning vid de mindre och medelstora högskolorna skallfrämjas.Frågan om forskning och medverkan i forskarutbildningför de mindre och medelstora högskolorna har varit föremålför diskussion under utan att få någon långsiktiglösning. Det är angeläget att en permanent lösning kanåstadkommas /94. Lösningen hör ihop medhögskolelagens utformning i de delar som reglerarfakulteternas organisation och deras anknytning till demindre och medelstora högskolorna. Den hör också ihopmed principerna för anslagsfördelning till grundläggandehögskoleutbildning och till forskning och forskarutbildning.Båda dessa frågor behandlas i proposition 1992/93:1. Ingenav dem ges en tydlig lösning. De mindre och medelstorahögskolornas anknytning till fakulteterna är ej tydligtformulerad, och det framgår inte hur fakulteternaskompetens och resurser skall användas för forskning ochforskarutbildning vid de mindre och medelstorahögskolorna. Frågan om anslagsstruktur för forskning viddessa högskolor löses inte heller.Forskning och forskarutbildning vid mindre ochmedelstora högskolor är en fråga dels om samverkan inomhela fakultetsorganisationens ram, dels om attvidareutveckla de forskningsprofiler som med god kvalitetväxt fram vid många mindre och medelstora högskolor.Under de senaste åren har i flera delar av landetorganisatoriska lösningar arbetats fram. Den mest tydliga ärinrättandet av ''för regionalforskningssamverkan i '' (HRFU). Rådet är enorganisation för samverkan mellan de humanistiska,samhällsvetenskapliga och matematisk-naturvetenskapligafakulteterna vid och högskolorna iBorås, , samt /Uddevalla.Kansliet förläggs till högskolan i att lokala forskningsprofiler skall kunna föras vidareerfordras en kraftig ökning av de statliga medel som anvisasför forskning och medverkan i forskarutbildning vid deaktuella högskolorna.I olika sammanhang har redovisats att har eninternationellt sett liten andel högskoleutbildade och att ökning av antalet forskarutbildade erfordras. Därtillkommer den tonvikt som måste läggas på dengrundläggande högskoleutbildningens kvalitet. Alla dessafaktorer motiverar definitivt att bestämmer sigför hur en utbyggnad av forskning och forskarutbildning vidde mindre och medelstora högskolorna ska ske.En sådan utbyggnad bör ske successivt och genom attlämplig balans skapas mellan samverkan omfakultetsresurser och egna resurser för dessa högskolor.Härigenom kan kvaliteten säkras. Vid utbyggnaden måstebeaktas att skillnaderna mellan de enskilda mindre ochmedelstora högskolorna är avsevärda vad avser bådestorlek och inriktning. Några av dem -- i första handKarlstad, och , vilka tidigare hadeuniversitetsfilialer -- har på olika sätt etablerat enverksamhet som snabbt kan vidareutvecklas om medeltillförs. Andra behöver och kanske en annorlundautformning. Högskolorna bör -- allt eftersom de mognar --successivt och i lugn takt bygga upp forskning ochforskarutbildning på sådana områden där de visat sig starka.En sådan utveckling kan ske utan dramatik och i närasamverkan mellan högskolor och universitet.Frågan om forskning och forskarutbildning vid demindre och medelstora högskolorna bör få en lösning enligtovanstående grunder under årets riksdag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionens förslag om ändraticke-statligt huvudmannaskap för universitet ochhögskolor,2. att avslår propositionens förslag omhögskolestyrelserna,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt nuvarande sammansättning av högskolestyrelserna börbibehållas och skrivas in i högskolelagen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen sägs om jämnare könsfördelning i allabeslutande organ inom högskolan,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om krav på högskolelärarespedagogiska kompetens,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om forskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna.