mot · GF02So290 · 1992-01-27 00:00:00 — Våra utgångspunkterCentern har varit pådrivande och initiativtagare tillsociala reformer för att ge social och ekonomiskgrundtrygghet. På den vägen väljer vi att arbeta. Allamänniskor måste tillförsäkras en grundläggande social ochekonomisk trygghet samt ha likvärdiga möjligheter attutvecklas som individer. Stat och kommun har ansvaret föratt denna grundtrygghet och likvärdighet tillgodoses i helalandet.I regeringsarbetet har våra krav på en utbyggnad avvalfriheten inom barnomsorgen och en inriktning på engrundtrygghetsreform inom pensionssystemet vunnit bifall.Önskemål och behov skiftar mellan individerna.Utrymmet för individens egna beslut måste därför enligt våruppfattning vara stort. Mångfald och valfrihet skalleftersträvas oavsett skiftande ekonomiska eller andraförutsättningar.För att människorna skall hysa tilltro tillvälfärdspolitiken måste den offentliga sektorns effektivitetoch produktivitet vara hög. Människorna måste kunnakänna sig säkra på att deras skattepengar används effektivtoch till produktiva insatser.Samhällets insatser ska verka utjämnande mellanindivider, befolkningsgrupper och regioner. Detta kan ske ioffentlig eller privat regi. avvisar svepande generellkritik mot offentlig verksamhet och anställda. Personalen ären avgörande resurs för att uppnå resultat. Personalenmåste aktivt engageras i förändringsarbetet.Välfärd och valfrihet för den enskildeInkomstbortfallsprincipen. Välfärden i Sverigehar byggts upp i generella system och i stor utsträckningenligt den s.k. inkomstbortfallsprincipen. Det har givitmedborgarna en närmast heltäckande trygghet förinkomsten, exempelvis vid sjukdom, ålderdom och i en radandra situationer. Det har säkerligen bidragit till en högförvärvsfrekvens i , men också till att de som av olikaskäl står utanför arbetslivet i de flesta fall har ett svagtförsäkringsskydd.Ett annat problem med inkomstbortfallsprincipen är attden medverkar till ett högt skattetryck och en hög offentligutgiftsandel i förhållande till den totala ekonomin. I mångafall är dessutom förmånerna indexerade till inflationen, dvs.de offentliga utgifterna stiger automatiskt, vilket ocksåhåller uppe skattetryck och utgiftsandel som detmedför sämre förutsättningar att nedbringa inflationen. Ioch med ett högt offentligt sparande minskar ocksåutrymmet för det enskilda hushållssparandet, och därmedmöjligheterna för medborgarna att skaffa sig en ekonomiskbuffert.Satsa på grundtrygghetsprincipen inom ramen försocialförsäkringarna. Grundtrygghetsprincipen bör iökad utsträckning användas inomsocialförsäkringssystemet. Basnivåerna höjs,maximibeloppen hålls tillbaka. Utöver grundtrygghetenskall goda förhållanden för individuellt försäkringsskyddfinnas. När de aviserade förändringarna isjukförsäkringssystemet genomförs är det nödvändigt atttillse att ett högkostnadsskydd införs som skyddar de oftastsjuka. Det är även viktigt att utvecklingen noga följs så attmänniskor inte slås ut av de ökade påfrestningarna.Klyftorna i samhället som vi sett öka måstehejdas. Socialbidragsnormen borde även i dessasammanhang kunna gälla som en grundtrygghetsnorm. Detviktigaste är naturligtvis att ha ett arbete som gör detmöjligt att bygga upp ett personligt sparande som en buffertatt användas vid tillfälliga sjukdomar. Att förkorta de långasjukskrivningarna innebär den bästa besparingen såväl förden enskilde som för samhället.Garantibeloppet i sjukförsäkringen har under lång tidvarit oförändrat . Detta medför att skillnadernamellan dem som erhåller högsta och lägsta ersättning helatiden växer. Vi föreslår att en översyn sker avgarantibeloppets storlek i samband med att stödet tillbarnfamiljer utreds.I budgetpropositionen anförs att förslaget till höjdgrundpension skall prövas i särskild ordning.Grundpensionen är nödvändig för att skydda de sämstställda pensionärerna. I den gruppen återfinns en mycketstor andel kvinnor. I det framtida pensionssystemet måstekvinnornas pensionssituation beaktas. Genom engrundpension med en sammanslagning av folkpensionen,den lägsta ATP:n, pensionstillskottet, delar av eller helakommunala bostadstillägget samt förändrade skattereglererhålls den grundtrygghet som vi eftersträvar.Ge valfrihet i barnomsorgen. Statsbidraget tillbarnomsorg bör fördelas direkt till föräldrarna i form av envårdnadsersättning lika till alla barn. Föräldrarna användervårdnadsersättningen på den typ av barnomsorg de självaönskar, kommunalt daghem eller familjedaghem, privateller kooperativ omsorg eller att själv på hel- eller deltidvårda sina barn i hemmet. Det är därför med krav fråncentern som regeringen nu i budgetförslaget föreslår skall ta ett första steg motvårdnadsersättning lika för alla barn.God kvalitet skall i princip vara det enda kriteriet för omoffentligt stöd skall utgå till olika typer av barnomsorg. Nublir detta möjligt genom medverkan iregeringsförslaget. På det sättet ökar valfriheten förfamiljerna. Ett ökat utbud ger högre konkurrens och lägrekostnader både för föräldrar och samhälle. Barnenssituation påverkas positivt när familjerna finner enbarnomsorg som passar familjens behov. Barnen måsteäven i fortsättningen sättas i centrum när det gäller omsorgoch tillsyn.Ge valfrihet i vården. Inslagen avdecentralisering, konkurrens och flexibilitet inom ochmellan olika delar av vården måste öka. Detta harcenterpartiet krävt. Styrmodeller börprövas där primärvården ges ett samlat ansvar. Sådanamodeller byggs nu upp i olika regioner i vårt land. I åretsbudgetförslag ges möjligheter för denna utveckling heltenligt inriktning.Genom de ökade anslagen för att komma tillrätta medköerna i sjukvården samt vårdgarantin kommer vissagrupper av vårdsökande att erhålla en vård utan långväntan. I det sammanhanget får de vårdbehov som finnsinom exempelvis psykiatrin och reumatologin inte glömmasbort. De mera vårdkrävande patienterna med sjukdomarmed ett långvarit och försämrande förlopp måstetillförsäkras goda vårdresurser och valfrihet i vårdutbudet.I ett ökat köp--säljsystem måste man ta hänsyn till dessavårdsökandes speciella behov. Välfärden måste nå allamedborgare oavsett var i landet de bor eller vilka andraförutsättningar som finns.Möjliggör egen läkare till alla. Primärvården böreftersträva att vård kan ges i hemmet om patienterna såönskar och att de patienter som så vill får träffa sammaläkare vid alla kontakter med vården. För att uppnå dettakan primärvården med fördel organiseras och arbeta påsamma sätt som vissa vårdcentraler i glesbygden och som nuockså återfinns i exempelvis Stockholm.Principen är att arbetet organiseras i små vårdteam somhar ett samlat ansvar för alla boende inom ett egetupptagningsområde inom primärvårdsområdet. Orsakentill deras framgångar är en omorganisation där antaletspecialistläkare och kringpersonal skurits ned till förmån förett ökat antal allmänläkare. Den tidigare långtgåendespecialiseringen av arbetsuppgifter är inte längre förhanden. Vårdteamen sköter allt själva. Vården ges påvårdcentralen eller vid hembesök för alla som så önskar.Patienterna träffar genom detta system med få undantagsamma personal vid alla vårdtillfällen. På detta sätt kandistriktssköterskans roll förstärkas.Centerpartiet har länge krävt åtgärder för att fördelaläkarresurser över hela landet. Med en utveckladfamiljeläkarmodell kan intresset öka för läkare att etablerasig på olika ställen i landet.I den förändringsprocess som förekommer inomsjukvården är det viktigt att övrig sjukvårdspersonalskompetens tas tillvara. Det gäller inte minst att detförebyggande arbetet utvecklas. Det gäller barnmorskor,distriktssköterskor och skolsköterskor/skolläkare.Ge valfrihet för handikappade. Det ekonomiskastödet till handikappade bör riktas mer till individen enligtett behovsorienterat ersättningssystem. Den enskilde börges rätt att själv välja omsorgsform och anställa egenvårdare. stöder handikapputredningensförslag som kommer att genomföras undermandatperioden.Ge valfrihet i äldreomsorgen. Ekonomiskaresurser för äldreomsorgen bör även inom detta område iökad utsträckning direkt till individen i syfte att ökavalfriheten och mångfalden i utbudet. Genomäldrereformen har ansvaret för äldreomsorgen tagits överav kommunerna. I ett par kommuner påbörjas nu försökdär primärvården helt överförs till kommunerna.Inriktningen måste vara att ansvaret för de äldres vårdoch omsorg inte hamnar mellan två stolar. Genom centernsagerande har ålderdomshemmen numera statsbidrag bådetill byggandet och vården. Detta flexiblare system med ökadmöjlighet för kommunerna att styra sina resurser dit därbehoven finns, ökar också möjligheterna att kommunernabygger ut de vårdformer som bäst passar behoven. Ofta ärockså de alternativen de ekonomiskt mest fördelaktiga ochuppfyller de krav som de äldre ställer.Öka samordning och samverkan. Den inbördessamordningen och samverkan mellan statliga ochkommunala myndigheter måste öka. Effektiviteten kan ökagenom sambruk av resurser. Överföring av finansiellaresurser mellan olika delar av den offentliga sektorn bör fåförekomma när det ligger i linje med de övergripandemålen. Ett exempel på en sådan överföring kan vara attförsäkringskassorna för över pengar från sjukförsäkringentill vården i syfte att nedbringa köer. Detta centerkravutreds och förslag väntas under våren.Satsa på personalen. Personalen måste ges storteget ansvar och goda möjligheter att utifrån givna mål ochförutsättningar självständigt forma verksamheten. Godainsatser måste premieras bättre. Offentligt anställda som såönskar bör få hjälp att starta eget. Ta vara på, och utveckla,det som är bra i den offentliga organisationskulturen.Satsningar bör göras på ökad personalutbildning. Personligutveckling och interna karriärmöjligheter bör förbättras.Riktlinjer för utveckling och förnyelseSkapa mindre enheter. Verksamheten börorganiseras i mindre resultatenheter med egetbudgetansvar. De som utför den offentliga verksamhetenskall i större utsträckning ges möjlighet att själva överta ochdriva sin verksamhet utifrån de riktlinjer som kommuneroch landsting fastställer. Det kan t.ex. gälla inom vårdeneller barnomsorgen.Styr bättre. Mål- och resultatstyrning bör ersättaregelstyrning. Tjänsteproduktionen bör kundanpassasbättre, bl.a. genom att de anställda ges mer individuelltansvar och genom att antalet centralt fastlagda reglerminskas. Personalen skall tillförsäkras ett verkligtinflytande över sin arbetssituation. Idéer och kreativalösningar på problem måste uppmuntras. Det måste därförvara tillåtet att pröva nytt. Flexiblare modeller för att ledaoch organisera arbetet måste eftersträvas.Engagera och informera medborgarna. Gekonsumenterna av det offentligas tjänster störremöjligheter att påverka verksamheten. Ökatbrukarinflytande måste främjas i den kommunalaverksamheten. Allmänhetens förtroende för den offentligasektorn kan öka om attityden från det offentliga blirmedvetet öppnare. Mer utåtriktad information om denoffentliga verksamheten bör tillhandahållas. Problem ochbrister skall inte gömmas undan, utan tvärtom redovisas såutförligt som möjligt.Mät mera och bättre. Samma resursinsats kan geolika resultat. Olika resursinsatser kan ge samma resultat.Effektiviteten kan öka genom att fokusera på resultatet.Mer uppföljning och utvärdering av uppnådda resultat börgenomföras. Kvantitet är lättare att mäta än kvalitet. Ettmått på resultatet kvalitetsmässigt kan man dock få genomökad användning av opinionsundersökningar. Så kallade''mänskliga nyckeltal'' kan användas för att visautvecklingen av personalinvesteringar.Omfördela och omprioritera. Delar av denoffentliga sektorn behöver förstärkta resurser. Det kan intelösas genom en vidgad totalram för den offentliga sektorn.Istället bör resurser tillskapas genom omfördelning inomden befintliga ramen samt genom ett målmedveteteffektivitets- och produktivitetshöjande arbete.Stöd alternativen. Människors eget initiativ måstestödjas, stimuleras och kanaliseras istället för att detoffentliga presenterar färdiga lösningar, vilket i alltför höggrad varit fallet. Samhället måste uppmuntra mångfald ifråga om produktionen av välfärdstjänsterna. Kooperativ,folkrörelser och ideella föreningar, kyrkorna och deenskilda alternativen måste ges likvärdiga ekonomiskavillkor som den offentligt bedrivna verksamheten. På dethär sättet kan de enskildas skiftande behov och önskemålbättre tillgodoses. Detta är av betydelse inte minst för olikasamhällsminoriteter. Öka kontroll och tillsyn. När vård och omsorgliksom socialservice kommer att bedrivas i allt flera privataverksamhetsformer finns ett ökat behov av att säkerställakvaliteten och säkerheten. lagen rörandefelaktig behandling i sjukvården, skall numera även gällasjukvårdspersonal i privat vård. På områdebör även tillsynsverksamheten ses över. Allmänhetensmöjligheter att anmäla felbehandlingar och myndigheternasansvar för behandling och vård måste tillgodose krav somomöjliggör för icke seriösa att utnyttja människors behov avdessa tjänster. En proposition med förslag till utvidgning avpatientjournallagen att även gälla privata läkare är aviseradunder våren. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målen för utvecklings- ochförnyelsearbetet i välfärdspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjerna för att erhålla ettgrundtrygghetssystem inom socialförsäkringssystemet.1