ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sf203 · 1992-01-27 00:00:00 — Sjukpenning i avvaktan på arbetsglasögon m.m. Många arbetstagare måste för att kunna utföra sittarbete ha glasögon. Det är inte heller ovanligt att många i''utsatta'' jobb får sina glasögon sönderslagna eller såskadade att de inte kan användas.Nu gällande regler medger inte att försäkringskassornaersätter kostnader för sönderslagna eller skadade glasögon.Sjukpenning utgår inte heller för den tid arbete inte kanutföras i avvaktan på nya glasögon.De situationer som här mycket kort beskrivits kan ledatill svåra inkomstavbräck som den enskilde inte kan rådaöver. Enligt vår mening vore det rimligt att den enskilde idessa och liknande situationer skulle vara berättigad tillsjukpenning i avvaktan på att nya glasögon tas fram.En översyn av nu gällande regler bör därför göras somger arbetstagare, som är beroende av glasögon för att kunnautföra sitt arbete, rätt till sjukpenning i vissa fall. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avsocialförsäkringssystemet för sjukpenning i vissa fall förarbetsglasögon.
mot · GF02Sf204 · 1992-01-27 00:00:00 — Ersättning för läsglasögon efter starroperation Personer som genomgår starroperation med insättningav lins har oftast även ett behov av läsglasögon. Det ärvanligtvis också så att de läsglasögon man haft inte passarefter operationen. Nya måste införskaffas.Enligt vår mening borde det vara så att ersättning lämnasfrån för särskilda läsglasögon. Reglerna isjukförsäkringen bör därför ges en utformning som gör detmöjligt för försäkringskassorna att lämna ersättning förläsglasögon efter starroperation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler i sjukförsäkringenangående ersättning för läsglasögon efter starroperation.
mot · GF02Sf205 · 1992-01-27 00:00:00 — Efterlevandepension som upphör vid giftermål I det gamla ''änkepensionssystemet'', som finns kvarunder en övergångstid för kvinnor födda , finnsvissa svagheter, då t.ex. en änka gifter sig på nytt.Änkepensionen har i det ''gamla'' systemet utlovatänkepension för resten av livet. Men gäller, att vid ettgiftermål så återkallas denna rättighet.Gamla människor som kommit upp i pensionsåldernlever ofta ett friskt och positivt liv. Ensamheten kan förden efterlevande, vid makes dödsfall, bli påträngande ochen förälskelse kommer ofta välkommet. Ekonomiskt blirdet dock en besvikelse, då pensionärsparet vill gå tillprästen och gifta sig.Då ringarna byts, upphör änkepensionen och änkan,som hade ett bra efterlevandeskydd från socialförsäkringen,tvingas leva på sin egen, ibland låga ATP-pension.Detta blir extra kännbart när en kvinna varithemmamaka och tagit hand om barn och hem. Vid makensfrånfälle utbetalas en bra änkepension. Vid ett kommandegiftermål fråntages alltså denna efterlevandepension ochkvinnans egen låga ATP-pension skall gälla.Försäkringskassan uppmanar dessa personer, ofta motderas egen vilja, att inte gifta sig, utan leva isamboförhållande.Det måste vara möjligt för dessa våra äldre, att både fåbehålla den ATP-pension, eller änkepension som makarnatillsammans tjänat och betalat in till staten.Regeringen bör ge dessa pensionärer valfrihet att levasom gifta eller sambo, med bibehållande av änkepensioneller åtminstone samordning av änke- och egenålderspension. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att änkepension får behållas vidgiftermål om den egna ålderspensionen är lägre.
mot · GF02Sf207 · 1992-01-27 00:00:00 — Många kvinnor upplever framför allt att det är svårt att orka med sittförvärvsarbete trots att sjukdom som berättigar tillsjukskrivning inte föreligger. Om arbetsgivaren inte kanbereda kvinnan ett lättare arbete finns möjlighet att ansökaom havandeskapspenning. Av en undersökning utförd avförsäkringskassan i ''Mor 88'' vilkenpublicerades framgår att havandeskapspenning söktesav av kvinnorna. De som beviljadesersättning erhöll sådan . Bland demsom sökt och fått avslag på sin ansökan omhavandeskapspenning var det en betydande andel som blevsjukskrivna i stället. I genomsnitt utbetalades sjukpenningunder per kvinna i denna grupp före förlossningen.Denna undersökning stämmer med resultaten från ettpar tidigare kartläggningar från 1980-talets början.Författarna till dem drog slutsatsen att en stor del av dekvinnor som ej var sjuka och som inte ansågs berättigade tillhavandeskapspenning upplevde sin situation så påfrestandeatt de i stället tog ut dagar av sin föräldrapenning.Resultaten av de olika undersökningarna motiverarenligt min mening att regeringen bör ges i uppdrag att tafram ett aktuellt underlag i vilken omfattning och hur deolika ersättningsförmånerna utnyttjas i och på basisav detta material komma med förslag till eventuellaåtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäkringsförmåner vidgraviditet.
mot · GF02Sf208 · 1992-01-27 00:00:00 — Reglerna för tillfällig föräldrapenning Vid en skilsmässa uppstår en hel rad problem närdet gäller att upprätthålla kontakten med sina barn. Ett avdem är när den ena föräldern flyttar till en annan ort, ochavstånden blir långa. Det kan sägas här att det oftast ärmannen som får åka och stå för kostnaden för resan. Äravstånden så långa att man även måste ta ledigt från arbetet,så blir det naturligtvis ännu mer kännbart. Det är som vi allavet mycket viktigt att ha bra och kontinuerlig kontakt medbåda sina föräldrar. Vi får här också komma ihåg att det ärminst lika viktigt för den vuxne med denna kontakt somabrupt avbryts vid en skilsmässa.Föräldrar till barn som har fyllt har rätt till tillfälligföräldrapenning för deltagande i föräldrautbildning,kontaktdagar för besök i skola, daghem eller fritidshemt.o.m. det kalenderår då barnet fyller . Man kan fåtillfällig föräldrapenning per barn och år för sådanverksamhet.Det borde kunna vara möjligt att inom ramen för dentillfälliga föräldraförsäkringen upprätta regler liknande deför deltagande i föräldrautbildning m.m. för att kommatillrätta med problemet som åsyftas i motionen. En översynbör göras för att pröva de nu gällande reglerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av gällande regler förtillfällig föräldrapenning.
mot · GF02Sf209 · 1992-01-27 00:00:00 — Privata initiativ inom hälso- och sjukvården Inom nuvarande ersättningssystem avgör landstingenvilka yrkesutövare som har rätt att ansluta sig tillförsäkringskassan. Därmed också vilka patienter som skallbetala helt ur egen ficka och vilka som försäkringskassanersätter.Summan av privata vårdgivares insatser dras aversättningen från till landstingen.Landstingen kan använda Dagmarpengar på olikaprofessionella privatpraktiserande yrkesutövare enligtlagen om allmän försäkring (AFL). Lagen tar endast uppläkare och sjukgymnaster enligt en förteckning.Yrkesgrupper som inte finns med i förteckningen kan iprincip starta eget men deras patienter får i så fall ingenekonomisk ersättning av försäkringskassan.Andra yrkesgrupper än läkare inom hälso- ochsjukvården som arbetar under eget yrkesansvar kan haintresse av att starta privat verksamhet. Barnmorskor iStockholm har startat förebyggande mödravård somkomplement till landstingens. Det finns sjuksköterskor somplanerar att starta hemsjukvård tillsammans medundersköterskor. Arbetsterapeuter kan erbjuda sinatjänster på sätt som inte ryms inom den traditionella vårdenetc. Vi har också mött socialarbetare som har erfarenhet avatt deras kunskaper om behandling av missbrukare kananvändas i privat verksamhet. Behoven av behandling avpsykoterapeuter ökar och landstingens mottagningar harlånga köer. Privatpraktiserande psykoterapeuter anser attderas patienter borde kunna få ersättning inomförsäkringssystemet eftersom behandlingen är långvarigoch därmed extra kostsam.Gemensamt för alla innovatörer inom hälso- ochsjukvården är att ersättningssystemet hämmar eftersomendast de som har råd att betala den fulla kostnaden kannyttja deras tjänster.Med de bestämmelser som finns kan inteförsäkringskassan föra upp nya grupper av yrkesutövare påförteckningen över privata vårdgivare.Därför undanhålls hälso- och sjukvården duktigtyrkesfolk som både kan och vill använda sina kunskapersom alternativ och komplement till den vård som drivs isamhällets regi. Vi anser att detta är slöseri med resursereftersom landet behöver alla tillgängliga krafter för attuppfylla de vårdbehov som finns, inte minst inomäldrevården. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att undanröja hinder för attkunna ta till vara privata initiativ inom hälso- ochsjukvården.
mot · GF02Sf210 · 1992-01-27 00:00:00 — Anslutning av legitimerade sjuksköterskor till Akupunkturbehandling är enligt vetenskap ochbeprövad erfarenhet en behandlingsform vilken godkäntsav för smärtlindring.Den som behandlas med akupunktur av legitimeradeläkare och legitimerade sjukgymnaster betalar oftast enreducerad avgift. Detta beror på att legitimerade läkare ochsjukgymnaster är anslutna tillförsäkringskassan.Om en legitimerad sjuksköterska med exakt sammaakupunkturutbildning utför denna behandling, måstevederbörande uttaga en faktisk kostnad av denhjälpsökande. Anledningen är att sjuksköterskor ej har rättatt bli anslutna till Försäkringskassan.Ett fåtal sjuksköterskor har lyckats att teckna vårdavtalmed , vilket är starkt begränsande beroende pålandstingens ''dåliga'' budget.Mot bakgrund av ovanstående borde även legitimeradesjuksköterskor få möjlighet att ansluta sig tillFörsäkringskassan, så att fler människor på samma villkorkan få hjälp med sina smärttillstånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att legitimerade sjuksköterskorjämställs med annan legitimerad personal och därmed kananslutas till .
mot · GF02Sf211 · 1992-01-27 00:00:00 — Föräldrar har rätt till ersättning frånförsäkringskassan om dagbarnvårdaren, där man har sittbarn placerat, blir sjuk. Ersättning utgår med särskildföräldrapenning så att föräldrarna självakan vårda sina barn. Detta fungerar bra.Blir däremot dagbarnvårdarens egna barn sjuka, så attdet inte är möjligt att lämna barnen där, utgår ingenersättning till föräldrarna från . Detförekommer därför att oriktiga uppgifter lämnas som t.ex.att dagbarnvårdaren säger att hon/han är sjuk, eller såsjukskriver sig föräldern för att med ersättning kunnastanna hemma och ta hand om sitt barn. Detta äroacceptabelt och inkonsekvent! Förälder ellerdagbarnvårdare skall inte behöva lämna oriktiga uppgifterför att få särskild föräldrapenning.Reglerna behöver ändras. Om problemet inom denkommunala barnomsorgen inte kan lösas genomomplacering till någon annan dagbarnvårdare som kännerbarnet, borde bestämmelserna ändras så att föräldrar skallkunna få särskild föräldrapenning när familjedaghemmet ärstängt på grund av dagbarnvårdarens eller dennas barnssjukdom.Detsamma gäller, när daghem stängs p.g.a. sjukdom hospersonalen eller av andra plötsligt uppkommande orsaker.En utredning bör därför tillsättas med uppgift att läggafram förslag i enlighet med vad som framförts ovan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attförutsättningarna för att föräldrar skall kunna vårda egnabarn och få särskild föräldrapenning då familjedaghemmeteller daghemmet är stängt på grund av sjukdom börutredas.
mot · GF02Sf213 · 1992-01-27 00:00:00 — Det finns drygt 100 patienter i med denrelativt okända sjukdomen phenylketonuri (PKU). Dennametaboliska åkomma innebär att kroppen ej kan ta handom aminosyran fenylalanin utan den ansamlas i serum ochger då upphov till grava hjärnskador. Om barn med PKU ejbehandlas ger sjukdomen upphov till gravutvecklingsstörning. behandlas alla barn med PKUfrån födelsen och behandlingen innebär att aminosyranfenylalanin i det närmaste utesluts ur kosten.All mat måste vägas noggrant och fenylalanininnehålletuträknas. Intaget av ''vanliga livsmedel'' är extremt litet(endast fett och socker) och kan ej mätta en person. I ställetmåste barn och även vuxna uteslutande leva påspecialpreparat som kan köpas från pålivsmedelsrestriktioner.Motioner i detta ärende har skrivits av undertecknadunder ett flertal år, därför att jag, som det beskrivs imotionen, anser att dessa patienter som har fått enbetydligt längre livslängd, inte får det stöd av samhället deär berättigade till på grund av fördyrade levnadskostnader.Riksdagen har tidigare antagit en lag om prisnedsattaspecialdestinerade livsmedel för denna patientgrupp upp till16 års ålder. Att den åldersgränsen har satts beror på atttidigare forskning gav vid handen att man kunde sluta meddieten vid cirka 8--, då det ansågs att ''faran varöver''. Nyare forskning har dock visat att patienter medPKU måste fortsätta med dieten längre upp i åldrarna ochatt det är individuellt när den kan trappas ned.Dessutom måste flickor med PKU under graviditet hållamycket sträng diet fri från fenylalanin. I annat fall kan detväntade barnet få mycket allvarliga skador såsom hjärtfel,hjärnskador m.m. Varje graviditet för dessa PKU-flickormåste därför vara planerad och väl förberedd fråndietsynpunkt.Eftersom flera patienter nu kommit upp i åldern över 16år innebär detta stora kostnader för den enskilde, då de ejlängre kan få livsmedelsprisnedsättningar, till vitaminer,som de också måste inta. finns endast ettaminosyrepreparat, aminogran, klassat som läkemedel iSverige. Alla barn och ungdomar klara inte detta preparat,som har en speciell smak och konsistens. Utländskapreparat finns men de är dyra. För speciellt ungdomar är detviktigt att valmöjligheterna i kosten finns.PKU-patienter är en liten grupp, som dock tar storarisker, om de ej får rätt kost. Familjerna drabbas av orimligtstora kostnader eftersom livsmedelsrestriktioner inte skrivsut efter . Antalet barn med denna sjukdom tycksej öka, vilket givetvis är glädjande. Det föds 3--4 barn perår med PKU och liknande sjukdomar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ungdomar som fyllt ochsom av läkare anses behöva fortsatt specialdiet på grund avsjukdomen PKU även i fortsättningen skall kunna fålivsmedelsrestriktioner fram tills läkare anser att den totalafaran för PKU-patienten är över.
mot · GF02Sf214 · 1992-01-27 00:00:00 — Med den utformning dagens regler har för offentligtandvård inträffar det att dessa bidrar till att försenareglering av barns tänder, vilket ibland leder till svåraretandregleringar och onödigt ytterligare lidande förpatienten.Enligt information från tandläkare inomspecialisttandvård är förhållandena följande: Om ett barnmed tidig tandutveckling vill reglera tänderna innan denfelaktiga tandställningen befästs är detta bra både urindividens och ur samhällets synpunkt. harvederbörande då inte nått fram i kön i den offentliga vårdenutan tvingas finansiera regleringen helt själv till skillnadfrån dem som har en senare tandutveckling. Kostnadernaför tidig reglering blir ofta mindre än om behandling skersenare. En tidigt påbörjad tandreglering kan ofta ske medmer skonsamma ingrepp. Därför väljer många att självakosta på tidig behandling. Men detta förutsätter attvederbörande familj har råd att bestrida kostnaderna.Detta är inte ett bra förhållande. Barn skall givetvis fåsina tänder reglerade på bästa sätt utan att kostnaden blirorimligt hög för föräldrarna. Givetvis kan familjen bidra tillkostnaderna, men de bör inte vara så höga att familjenavstår från tandreglering av barnens tänder när den bäst kangenomföras. Eftersom kostnaderna blir lägre vid en tidigtinsatt behandling uppstår ''vinster'' för alla parter.Det enklaste sättet att se till att den som fått vård ocksåfår del av det stöd som delas ut för respektive vård är att låtaersättningen följa patienten. Detta bör i synnerhet gälla allspecialisttandvård för barn.Det finns anledning att studera förutsättningarna för ettstöd för specialisttandvård som följer patienten så att inteden orättvisa situationen uppstår att tioåringens föräldrarfår finansiera hela sitt barns tandreglering (samt via skattentandregleringarna hos den offentliga vården) medantrettonåringen får hela sin tandreglering finansierad av detallmänna. Här behövs en utjämning mellan patienterna sommöjligen bäst kan ske genom att stödet följer patienten.Systemet bör inte bidra till att stimulera fram felförhållningssätt hos patienten, vilket dagens system i vissafall gör. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tandvårdsbidraget förspecialisttandvård.
mot · GF02Sf215 · 1992-01-27 00:00:00 — Möjlighet att överföra vårdbidrag Att betrakta samboende som gifta blir en alltmerförhärskande syn. Inte minst återspeglas detta genom attsamhället på många väsentliga områden ur juridisksynvinkel likställer gifta och samboförhållanden. I en delfall påverkar dock annan lagstiftning än äktenskapsbalkenförhållandet för icke gifta på annat sätt än om de vore gifta.Detta gäller bl.a. frågor som har med vårdbidrag förhandikappat barn att göra.Vårdbidraget är skattepliktig inkomst för föräldern ochskall således tas upp i självdeklarationen. Bidraget är ocksåATP-grundande. Föräldrar kan fritt välja vem av dem somskall få vårdbidraget. Även om den ena parten i ettäktenskap inte är biologisk förälder till det handikappadebarnet reser det inga hinder för denne att vara mottagarenav vårdbidraget.Råder ett samboförhållande mellan parterna och bara enpart är biologisk förälder till barnet kan inte vårdbidragetöverföras till den icke-biologiske föräldern.Det är lagen om allmän försäkring som sätter stopp fördetta. Lagen kräver giftermål eller att mottagaren avvårdbidraget skall vara biologisk förälder.Vi anser att sådana villkor är otidsenliga och måsteförändras. Självklart måste samboförhållande kunnabetraktas som om de vore gifta. Det kan till och med varaså att den icke-biologiske föräldern i ett samboförhållandeväljer att gå ner i arbetstid för vård av det handikappadebarnet. Det måste vara av underordnad betydelse omäktenskap ingåtts eller inte.Det som avgör vem som skall få vårdbidraget borde varavem som faktiskt vårdar barnet och jämställas medförhållandet vid vård av sjukt barn.Det föreligger alltså inget enhetligt föräldrabegrepp isvensk lagstiftning vilket ibland hävdats i debatten. Vimenar att samboförhållande i ovannämnda fall skabetraktas som gifta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av rättenatt erhålla vårdbidrag för handikappat barn enligt vad somi motionen anförts om samboförhållanden där den ickebiologiske föräldern nekas denna rätt.
mot · GF02Sf216 · 1992-01-27 00:00:00 — Översyn av möjlighet att erhålla handikappersättning även efter ålderspensionering När en person, som inte fyllt , drabbas av etthandikapp, som leder till förtidspension, erhåller denne etttillägg, benämnt handikappersättning. Detta tillägg äravsett för att täcka de levnadsomkostnader som förorsakasav handikappet. Det kan gälla fördyrade resor, rymligarebostad, behov av ökad hemhjälp e.dyl. Tillägget ärskattefritt och får behållas även efter fyllda 65 år.Den som däremot drabbas av ett handikapp efterfolkpensioneringen erhåller ingen sådan ersättning trots attmerkostnaderna är desamma. Till den svårighet som etthandikapp innebär läggs i många fall också ett ekonomiskthandikapp. Denna skillnad i ekonomiskt hänseendeupplevs av många som en stor orättvisa. Samhällsstöd i formav handikappersättning borde enligt vår mening utgå till allasom ett bidrag till ökade levnadsomkostnader, oavsett vidvilken ålder handikappet inträffar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av översyn av regler förhandikappersättning även efter ålderspensionering.
mot · GF02Sf219 · 1992-01-27 00:00:00 — En förälder som behöver avstå från sitt förvärvsarbeteför att vårda ett eller flera sjuka barn eller för att ta handom barn då ordinarie vårdare blivit sjuk har rätt till tillfälligföräldrapenning.I vissa fall kan det vara svårt för föräldrarna att ta ledigtnär ett barn är sjukt och i stället lättare att engagera någonannan närstående, t.ex. en mormor, morfar, farmor ellerfarfar. Jag menar att det skulle gagna barnfamiljernasvalfrihet om också sådana anförvanter i förekommande fallkunde erhålla tillfällig föräldrapenning. Detta skulle få betydelse för ensamstående föräldrar och stärka derasvillkor på arbetsmarknaden. Ersättningen skulle dåsjälvfallet utgå efter den sjukpenningklass som den anlitadesläktingen befinner sig i. Detta kan i det enskilda fallet blidyrare eller billigare än om föräldern själv stannadehemma, men genomsnittligt sett bör en sådan reformknappast innebära ökade kostnader för den allmännaförsäkringen. Jag föreslår därför att det införs en möjlighetför alla föräldrar att överlåta rätten till tillfälligföräldraförsäkring till någon närstående. Denna möjlighetbör kombineras med kravet om läkarintyg från första dagensom styrker barnets sjukdom. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökad personkrets till vilkendet skall vara möjligt att överlåta den tillfälligaföräldraförsäkringen.
mot · GF02Sf220 · 1992-01-27 00:00:00 — Arbetsgivarinträde innebär att arbetsgivarenadministrerar den anställdes sjukfrånvaro. Den sjukskrivnebehöver bara vända sig till arbetsgivaren som sedan sköterresterande administration. betalarersättningen till arbetsgivaren som sedan betalar ut lön tillden anställde, med de föreskrivna avdragen.Det införda systemet med lagstadgad sjuklönunder i varje sjukperiod utesluterinte ett system med arbetsgivarinträde. med sjuklön finns det mycket som talar för attarbetsgivaren även fortsättningsvis bör administrera densjukskrivnes sjukpenning. Det finns flera fördelar med ettarbetsgivarinträde, nämligen:Den sjuke behöver baravända sig till en instans. Arbetsgivaren får i samband medett sjuklönesystem mer rutin att administrera sjukfrånvaro,och det kan knappast uppfattas som ett merarbete att ävenefter göra det. Dessutom hararbetsgivarna ett visst administrativt merarbetenär arbetstagaren är sjuk.Med arbetsgivarinträde skulleden sjukskrivne få sin lön regelbundet från arbetsgivaren.Inkomsterna blir då regelbundna, vilket inte alltid är falletvid sjukskrivningar . Sjukpenningen betalas förnärvarande ut oberoende om arbetsgivaren gör ett avdragpå lönen innevarande månad eller nästkommande. Dettamedför därför att arbetstagaren ena månaden kan fåbetydligt högre inkomster än normalt, och nästkommandemånad blir inkomsterna därför ofta kännbart låga.Försäkringskassorna skulle ytterligare avlastas vissa tungaadministrativa uppgifter, t.ex. genom att det bör bli möjligtatt betala ut sjukpenningen till arbetsgivarna en gång permånad.Arbetsgivarinträde fyller ett syfte även irehabiliteringshänseende, eftersom den sjuke inte lika lättblir bortglömd av sin arbetsgivare då denne måsteadministrera sjukpenningen.Arbetsgivarinträde är särskilt praktiskt inom storaföretag. Jag föreslår därför att detta införs i kombinationmed sjuklön. Eventuellt kan ett införande föregås av enförsöksverksamhet i större skala. Detta för att inhämtaerfarenheter av hur ett arbetsgivarinträde skall organiseras.Arbetsgivarinträdet bör tillämpas så länge somanställningsförhållandet varar. Vissa undantag frånarbetsgivarinträde bör få finnas. Dessa undantag bör varaav liknande karaktär som undantagen för sjuklönen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsgivarinträde.