mot · GF02Sf23 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:149 Avskaffande av delpensionsförsäkringen m.m. Bevara delpensionenMotionens huvudsakliga innehållRegeringen åberopar samhällsekonomiska motiv föravskaffande av delpensionsförsäkringen. Trots detta finns ipropositionen ingen analys av besparingseffekterna, inteens uppgift om de nuvarande kostnaderna. Riksdagensaknar därmed underlag för beslut i frågan. Regeringen bördärför dra tillbaka propositionen.Regeringens förslag att avskaffadelpensionsförsäkringen innebär, om det genomförs, attsystemet med rörlig pensionsålder i praktiken avskaffas. Ettavskaffande av delpensionsförsäkringen innebär kraftigtökade kostader för långtidssjukskrivning ochförtidspension.Eftersom av förtidspensionärerna har hel förtidspension betyder detatt hela ''besparingen'' är borta om bara hälften av de somgår miste om delpension istället får förtidspension. Tilldetta kan läggas bortfall av värdet av delpensionärernasproduktionsinsats. Sammantaget innebär detta att ettavskaffande av delpensionen sannolikt leder till påtagligtökade samhällskostnader. Det saknas såledessamhällsekonomiska och andra sakliga motiv föravskaffandet av delpensionsförsäkringen.Om regeringen inte återkallar propositionen börriksdagen avslå förslaget om avskaffande avdelpensionsförsäkringen.Delpension för att hävda arbetslinjen och hindrautslagningDen genomförde den socialdemokratiskaregeringen en omfattande reformering av det allmännapensionssystemet. Den allmänna pensionsåldern sänktesfrån 67 till . förbättrades möjligheterna individuellt anpassad rörlig pensionsålder mellan 60 och70 år. De tidigare möjligheterna till förtidspension ochmöjligheterna till förtida och uppskjutet uttag avålderspension kompletterades med en helt nypensionsförsäkring för delpension i kombination meddeltidsarbete. Syftet var att hävda arbetslinjen ochmotverka utslagningen av äldre från arbetsmarknaden.Flexibilitet och individuell valfrihetBakgrunden till införandet av delpensionsförsäkringenvar ett uttalat behov av att i ett modernt arbetsliv och somen del av välfärdspolitiken kunna ge den enskilde ökademöjligheter till en individuellt anpassad övergång frånförvärvsarbete till ålderspension. De dåvarande reglernamedgav inte en tillräcklig flexibilitet och valfrihet för denenskilde utan tvingade honom eller henne till förtidspensioneller förtida uttag med livsvarig nedsättning avpensionbeloppet som följd. I de flesta fall innebar detta attden enskildes kontakt med arbetslivet avbröts helt ochabrupt.Det grundläggande syftet med delpensioneringen äralltså att göra det möjligt för den som behöver det att trappaned arbetsinsatsen under ochatt på så sätt få en mjuk övergång från arbete tillålderspension. Delpensionen erbjuder möjlighet att efteregna önskemål och efter förändringar i arbetsförmåga ochhälsotillstånd individuellt välja pensionstidpunkt ochpensionsgrad. Båda dessa motiv, de egna önskemålen ochförändringar i arbetsförmåga och hälsotillstånd, torde i deflesta fall ligga bakom den enskildes beslut att ansöka omdelpension.Förändrat arbetslivArbetslivet har förändrats starkt de senaste decennierna.Fortfarande har dock många löntagare ett tungt ochpressande arbete som inte sällan leder till utslagning frånarbetsmarknaden. Buller, vibrationer, fysisk belastning ochkemiska hälsorisker utgör fortfarande stora problem iarbetslivet. Värk i rygg, höfter, skuldror, axlar eller leder ärvanliga hos dem som utsätts för sådana arbetsmiljöproblem.Om detta vittnar inte minst den omfattandeförtidspensioneringen av äldre människor i arbetslivet.Tabell 1. Procentandel inskrivna försäkrade i åldrarna 60--som uppbär vissa pensionsförmåner. December 1989.Pensionsförmån606162636460--64 årFörtidspension/sjukbidrag25,129,633,637,039,633,0varav hel21,325,629,433,135,829,1Förtida uttag av ålderspension1,11,82,54,04,92,9Delpension6,49,610,59,89,39,1Av alla inskrivna försäkrade i åldersgrupen 60--64 åruppbar, som framgår av tabellen ovan, , 33procent förtidspension, de allra flesta () helförtidspension. Risken för förtidspension ökar starkt förvarje år efter . Av 60-åringarna var i december1989 förtidspensionerade, av 64-åringarna 39,6procent.Arbetstempot svårt för äldreUtslagningen från arbetsmarknaden och den enskildesönskemål att efter ett långt arbetsliv trappa nedarbetsinsatsen beror emellertid inte bara på ett hårt ochfysiskt pressande arbete. Trots förbättrade arbetsmiljöeroch att arbetets fysiska tyngd minskat finns en betydandeutslagning, som beror på ökad psykisk press, ett snabbarearbetstempo och snabba tekniska och organisatoriskaförändringar. Dessa förändringar ställer krav på anpassningsom äldre arbetare och tjänstemän inte alltid orkar leva upptill.Hälsoeffekterna av psykosociala förhållanden iarbetslivet märks allt tydligare. Risken för hjärt- ochkärlsjukdomar ökar t.ex. i arbeten som är monotona, harlågt beslutsutrymme och hög kravnivå. Till dettakommer att hälsoläget i den svenska befolkningen somhelhet visserligen förbättrats men att den socialaojämlikheten i ohälsans fördelning ökar, bl.a. beroende påförhållandena i arbetslivet.De beskrivna förhållandena i arbetslivet och deraseffekter skall i första hand mötas med fortsatta aktivainsatser för en bättre arbetsmiljö i vid mening och med enaktiv rehabilitering. På dessa områden harsocialdemokratin i regeringsställning och i samarbete medfackföreningsrörelsen gjort omfattande insatser. Ytterligareinsatser behövs.Svårt orka med heltidFör den enskilde är det en trygghet att veta att det finnsmöjlighet till förtidspension när arbetsförmågan på grundav ohälsa inte längre räcker till. Många arbetare ochtjänstemän befinner sig emellertid också i ett gränsland därmöjligheten att använda den kvarvarande arbetsförmågan ihög grad är beroende av förhållandena på arbetsplatsen ochmöjligheterna till individuell anpassning av arbetsinsatsen.Äldre ackordsarbetare kan ha svårt att hänga med deyngre i arbetslaget. Äldre tjänstemän kan ha svårt att hinnamed yngre kollegors arbetstakt. Arbetsprestationen kansåledes vara nedsatt i förhållande till de förändringar somskett i arbetet utan att det är fråga om skador eller påtagligaförändringar i hälsa. Det handlar alltså om människor somvill och kan arbeta, men som inte längre anser sig orkaarbeta heltid.I dessa, av allt att döma vanligt förekommande fall, hardelpensionen erbjudit en individuell anpassning som gjortdet möjligt att använda den kvarvarande arbetsförmåganytterligare . Delpensionen har med andra ordfrämjat arbetslinjen. För de flesta av dessa människor skulleannars långtidssjukskrivning och förtidspension utgjort detenda ekonomiskt rimliga alternativet.Hos människor med ett långt arbetslivbakom sig finns det erfarenhetsmässigt mångahälsoförändringar som kan utgöra grund för rätt tillförtidspension. De allra flesta () i åldersgruppen 60--som uppbär förtidspension har hel sådan pension.Regeringens förslag att avskaffa delpensionsförsäkringenmotverkar således arbetslinjen och hänvisar äldremänniskor till långtidssjukskrivning och förtidspension.Detta bekräftas också av pensionsberedningen som ibetänkandet SOU 1986:47 Deltidspension (sid. 75--76)säger följande:De äldres möjlighet att vara kvar i arbetslivet synesockså ha förbättrats som följd av införandet avdelpensionsförsäkringen. Enligt den utvärdering som gjortsav , , är det mycket som talar föratt utvecklingen delpensioneringen förutan skulle hamedfört en fortsatt kraftig ökning av förtidspensioneringenoch en ökad belastning på arbetslöshetsförsäkringen.Visserligen fanns det redan före delpensioneringenstillkomst, och finns alltjämt, möjligheter för vissaförsäkrade med nedsatt hälsa e.d. att minska arbetstidenoch få ekonomisk ersättning härför genom partiellförtidspension. Denna möjlighet synes dock av olika skäl,bl.a. psykologiska, ha utnyttjats i enbart begränsadutsträckning, medan däremot antalet hela förtidspensionervarit betydande.Man torde därför kunna göra den bedömningen attdelpensioneringen har motverkat de allt starkaretendenserna att fler äldre tvingas lämna arbetsmarknadendefinitivt. Genom delpensioneringen har således mångaförsäkrade kunnat vara kvar i arbetslivet och undvikit denisolering från tidigare arbetskamrater och känsla avonyttighet som annars skulle ha kunnat uppkomma. Visstforskningsmaterial tyder även på att pensioneringeninneburit gynnsamma förändringar av delpensionärernaslivsvillkor och att den kan ha minskat risken för utslagningoch hälsoproblem.Av detta framgår att ett avskaffande av delpensionen ärdjupt orättvist, motverkar arbetslinjen och att densamhällsekonomiska besparing regeringen räknat medsannolikt uteblir. Istället uppstår ökade kostnader förlångtidssjukskrivningar och förtidspensioner, somvärdet av delpensionärernas produktionsinsats bortfaller.Regeringens förslag att avskaffa delpensionen ärsvårförståeligt också med tanke på att delpensionen upplevsmycket positivt av både löntagare och egenföretagare somfått delpension och av arbetsgivare som inte haft någraproblem att erbjuda deltidsarbete till dem som ansökt omdelpension. Därtill kommer att kostnadsökningen idelpensionen är måttlig och att det inte föreligger någrafinansieringsproblem. De som får delpension bidrar självatill dess finansiering genom sin arbetsinsats.Delpensionens utvecklingDelpensionens utveckling framgår av nedanståendetabell.Tabell 2. Beviljade och utbetalade delpensionerÅrAntalDelpensioner beviljadeAntal underåretmänkvinnormän ochdärav egen-kvinnorföretagare 197614 79210 1244 43614 560--197720 33722 1319 37831 609--197818 49429 14912 76441 913--197918 24333 41515 23948 654--198032 88246 50421 33367 8371 950198112 52143 33121 31064 6412 566198214 64140 41521 31761 7322 475198310 49734 45820 17954 6372 28419849 79428 48818 71647 2041 88419859 23321 91215 72637 6381 35819869 18418 56013 62032 1801 138198714 71221 40414 33235 7361 208198813 96423 47115 00138 4721 370198912 38323 85615 35539 2111 422199011 23523 20014 86838 0681 480199112 09222 39014 46236 8521 728Delpensionsförsäkringen, som infördes ,utvidgades till att omfatta ävenegenföretagare och uppdragstagare. Antalet beviljadedelpensioner ökade successivt från 14 1976 till 32 882år 1980. sänkte den borgerligaregeringen kompensationsgraden från avinkomstbortfallet. Detta ledde till en kraftig nedgång avantalet beviljade pensioner, som 1986 var nere i 8 184.Den socialdemokratiska regeringen återställde den 1 juli1987 kompensationsgraden till avinkomstbortfallet. Antalet beviljade delpensioner hardärefter ökat på nytt. beviljades 12 092 personerdelpension. Som mest har av dem som kunnatuppfylla villkoren för delpension haft dennapensionsförmån. var andelen nere iknappt . har andelen legat på 15procent.I december 1991 var det totala antalet delpensionärer 36852 fördelat på 22 390 män och 14 462 kvinnor. Av det totalaantalet var 1 728 egenföretagare, en ökande grupp idelpensionssystemet.Vilka får delpension?Riksförsäkringsverket har tillhandahållit oss uppgifterom a-kassatillhörighet för delpensionstagarna. Uppgifternaåterges i nedanstående tabell.Tabell 3. Anställda delpensionstagare med fördelning efterarbetslöshetskassa, män och kvinnor. December 1991.A-kassaMänKvinnorAntal%Antal%Metall331317,36124,7Ind.tj.m.311916,211342,0Statstj.m.17829,3315821,0Kommunalarb.12896,7154811,8Arb.ledarnas11466,0Akademikernas13507,09687,4Träind.arb.6523,4Byggnadsarb.6933,1Fabriksarb.5883,12171,7Statsanst.5132,24712,6Handelstj.m.6283,37035,4Handelsanst.4752,510688,1Kommunaltj.m.5683,9147311,2Skogsarb.2221,2Livsmedel3281,71951,5Beklädnads2922,2Försäkr.tj.m.1451,1Banktj.m.2622,0Hotell- och restaurang1200,9Summa1667287,01236694,1Övriga249112,9770Summa ovan19163100,013136100,0Tillhör ej a-kassa17931032Totalt20956 14168Tabellen visar att huvuddelen delpensionärer finns i defyra a-kassorna Metall, SIF, ST och Kommunal.Regeringen gör i sin proposition stor sak av atttjänstemannagrupperna och anställda inom den offentligasektorn är vanliga bland delpensionärerna. ''Delpensionsförsäkringen kan (således) knappast sägasvara en försäkringsform som utnyttjas på ett likartat sätt avolika grupper i samhället'', skriver regeringen.Vi kan inte förstå varför den omständigheten att relativtmånga tjänstemän har delpension skall leda till ettavskaffande av delpensionen. Den omständigheten atttjänstemän och offentligt anställda har delpension minskarju dessutom inte delpensionens betydelse för de tiotusentalsLO-medlemmar som uppburit eller uppbärdelpension. För alla gäller att de genom delpensionenkunnat individuellt anpassa sin arbetsinsats ochpensioneringsgrad och ta vara på den återståendearbetsförmågan i slutet av sitt yrkesverksamma liv. Att LO-grupperna är relativt sett mindre företrädda blanddelpensionärerna än tjänstemannagrupperna kan sannoliktförklaras av att en betydligt större andel arbetare iåldersgruppen 60--är förtidspensionerade än itjänstemannagrupperna.Ett avskaffande av delpensionen tvingar ännu flerarbetare till förtidspension och kommer också att driva framen ökning av andelen tjänstemän med förtidspension.Den samhällsekonomiska betydelsen av ett avskaffandeav delpensionsförsäkringenSkälet till att avskaffa delpensionsförsäkringen uppgesvara samhällsekonomiskt. Mot den bakgrunden kunde manförvänta sig att regeringen i propositionen skulle redovisaen analys av de samhällsekonomiska effekterna av denföreslagna åtgärden. Någon sådan analys finns inte ipropositionen. I propositionen finns inte ens uppgifter omförsäkringens nuvarande kostnader. Där konstateras baralakoniskt: ''Förekomsten av delpensionsförsäkringeninnebär en betydande utgift för socialförsäkringssystemet. ''I årets budgetproposition redovisas i en tabell (bil. 6 sid.78) en beräknad kostnad för delpensionen 1991 på 1 766milj.kr. Någon besparingseffekt av avskaffandet avdelpensionen anges inte. Någon sådan uppgift finns hellerinte i budgetpropositionen, enbart en hänvisning till enkommande proposition, dvs. den nu framlagda. Någraekonomiska konsekvensberäkningar finns inte heller ifinansplanen. Regeringen undanhåller således ennödvändig del av beslutsunderlaget. Detta är klandervärtoch i sig tillräckligt skäl att avslå propositionen, omregeringen inte återkallar den.Om delpensionsförsäkringen avskaffas blir de arbetareoch tjänstemän som skulle vilja använda sig av sinkvarstående arbetsförmåga genom att utnyttja delpension ikombination med deltidsarbete tvingade att fortsätta ettheltidsarbete eller hänvisas till långtidssjukskrivning ochdärefter förtidspensionering.En del kommer givetvis att fortsätta sitt heltidsarbete.Andra blir sjukskrivna eller ansöker om förtidspension. Avstatistik som vi inhämtat från RFV framgår att andelenförtidspensionärer i redan är 33procent, varav (9 av 10) har helförtidspension.När den enskilde inte längre har tillgång tilldelpensionsförsäkringen är det enda realistiska alternativetför den som är i åldern hel förtidspension. En enkelberäkning visar att om bara hälften av dem som skulle hafått delpension och således arbetat deltid om försäkringenhade funnits kvar får hel förtidspension så är den förväntadebesparingen borta. Redan detta visar att avskaffandet avdelpensionen inte leder till samhällsekonomiskabesparingar.Det finns med andra ord inga samhällsekonomiska ellerandra sakliga argument för delpensionens avskaffande. Förregeringen handlar det om att av dogmatiska skäl ta bort enviktig och uppskattad del av det generella välfärdssystemet.Den s.k. valfrihetsrevolution i välfärdspolitiken, somregeringen talar om i budgetpropositionen, har på dettaområde blivit en tvångspensionering.Delpensionsfonden och socialavgifterSom en konsekvens av förslaget omdelpensionsförsäkringens avskaffande föreslår regeringenatt socialavgiften till försäkringen skall upphöra den 1 juli1992. föreslås att socialavgiften tillarbetsskadeförsäkringen höjs med motsvarandeprocentsats. Vidare föreslås att engångsvis 7 miljarderkronor från delpensionsfonden tas i anspråk för att bl.a.finansiera det beräknade underskottet iarbetsskadeförsäkringen /93.Eftersom vi bestämt motsätter oss ett avskaffande avdelpensionsförsäkringen, motsätter vi oss också att avgiftentill försäkringen upphör. Avgiften till fonden, avavgiftsunderlaget, är emellertid f.n. så tilltagen att en inteobetydlig uppbyggnad av delpensionsfonden skett. Denuppgår f.n. till ca medan kostnadernaför delpensionen beräknas till ca 1,7 miljarderkronor.Det finns således utrymme för en korrigering avavgiftssatsen. Vi anser att en avgiftssats på ärtillräcklig för att långsiktigt tryggadelpensionsförsäkringens finansiering. Återstoden, 0,3procent, bör överföras till arbetskadeförsäkringen, varsavgift således ökar till av avgiftsunderlaget.Vad gäller delpensionsfonden finns det, mot bakgrundav den kraftiga fonduppbyggnad som skett och utan attförsäkringens långsiktiga finansiering äventyras, utrymmeför en alternativ användning av en del av fondkapitalet. Detär angeläget att reducera det ackumulerade underskottet iarbetsskadeförsäkringens finansiering. Vi föreslår därföratt 8,3 miljarder av delpensionsfondens kapital engångsvisöverförs till statsbudgetens inkomstsida. Budgetsaldot i vårekonomisk-politiska motion ''En politik för arbete, tillväxtoch rättvisa'' förblir därigenom oförändrat.Förtida uttagI propositionen föreslås att en möjlighet skall införas attgöra förtida (eller uppskjutet) uttag av en fjärdedelsålderspension, mot bara hel eller halvålderspension.Vi har inget att erinra mot denna förändring som dockhar en ytterst marginell betydelse eftersom ett förtida uttaghelt drabbar den enskilde som på grund av uttaget får enlivsvarigt sänkt pension. Den föreslagna förändringen kanpå intet sätt kompensera för avskaffandet av delpensionen.En sådan åtgärd innebär i själva verket att rörligheten ipensionssystemet avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå i proposition 1991/92:149framlagda förslag om att avskaffa delpensionsförsäkringenm.m.,2. att bifaller i motionen framlagda förslag omdelpensionsfonden och socialavgifter.