mot · GF02U239 · 1992-01-27 00:00:00 — Det är dags att överge den gängse utvecklingsmodellen.Allting är inte materiell tillväxt. Den internationella tillväxtsom sker måste fördelas så att den i första hand kommer defattiga länderna tillgodo. Detta synsätt innebär enattitydförändring och en förändrad världsbild. Nödvändigaförändringar.Barnen och kvinnorna och ny säkerhetVid sidan av den förändrade utvecklingssynen måste vi iallt större utsträckning än se på framför allt barnensoch kvinnornas speciella villkor och situation när det gällermiljön och utvecklingen.Dagens miljö- och utvecklingsfrågor kräver att vi ändraruppfattning om begreppet säkerhet. Det är allt mindreen fråga som enbart kan diskuteras i militära termer. Detblir allt mer fråga om tillgång till naturresurser och en miljöfri från luftföroreningar och miljögifter.I det framtida miljö- och utvecklingsarbetet kommerkunskapsuppbygnad, utbildning och och utvecklandet avgod teknik stå i centrum.Världen behöver en miljörättighetsförklaring -- en''miljöcharter'' som klarar ut att tillgång till frisk luft attandas, rent vatten att dricka och en tillvaro utan hälsofarligagifter är just en mänsklig rättighet.Den rika världens ansvarDe allvarligaste hoten mot miljön är alla mycket starktkopplade till användningen av energi och material i den rikavärlden. Den rika världen ligger på det sättet inte barabakom luftföroreningarna utan också de stora mängdernamiljöfarligt avfall och de kemikalier som ''laddar upp'' inaturen. Vårt sätt att hantera miljöfrågorna har varitatt låta ekonomierna utvecklas fritt. Miljöeffekterna haråtgärdats i efterhand. I ljuset av de globala hot vi står införkan vi se att detta inte är någon bra väg.Vi måste skapa ett nytt internationellt ekonomisktsystem där utsugningen av de fattiga länderna och enkontinuerlig massiv överföring av kapital från dessaländer -- från syd till nord -- inte fortsätter. De rika ländernamåste förstå att de måste ta ett ökat ekonomiskt ansvarså att den fattiga världen kan ges möjlighet till en positivutveckling som de kan värna sin miljö.I dessa frågor är det angeläget att den rika världenlyssnar på människorna i den fattiga delen av världen ochinte minst på vad de där framväxande folkrörelserna har attsäga.Ekonomi och miljöYtterst är det också fråga om att visa att ekonomi ochmiljö hänger ihop. En frisk natur är detsamma som en friskekonomi. Om vi inte går den vägen, det vill säga accepterarmarknadsekonomin som bas men går in och styr den imiljövänlig riktning, hamnar vi om 15--kanske i ensituation där belastningen och problemen globalt sett blir såallvarliga att hårda restriktioner då är det enda möjliga.Till de sakfrågor som intimt hänger samman medbegreppet miljö och utveckling hör befolkningsfrågan. Detär i de fattiga länderna som det finns många människor, mendet är i de rika länderna som man per individ tär mest påjordens resurser. Som en speciell del av befolkningsfrågankan man se den över hela världen kraftiga urbaniserigen,med alla de påfrestningar den innebär för miljön och för deenskilda människorna.Befolkningsfrågan har alltså två sidor. Det gäller dels attminska förbrukningen per individ i den rika världen, delssamtidigt se till att den familjeplanering som efterfrågas iden fattiga världen också kan tillgodoses.MiljöskuldHar man lånat något så ska man naturligtvis lämnatillbaka det i ursprungligt skick. Det gäller även oss ochjorden. Vi har en miljöskuld. Till de fattiga länderna ochtill kommande generationer. Den går att beräkna på vissaområden, men är svårare att bedöma på andra. Det går braatt beräkna kostnaden för att återställa en soptipp. Men hurgör man med skadorna på ozonskiktet? Hur gör man medklimatförändringarna?Det är inte längre rätt att tala om att ge de fattigaländerna miljöbistånd. Vi måste nu inrikta oss på att betalavår miljöskuld. Att med den rika världens resurser reparerade skador som går att åtgärda och att se till att inte öka vårskuldbörda.ÖverstatlighetI takt med att miljöfrågorna blir alltmer internationellaökar också kravet på att det ska finnas ''kompetenta'' foradär frågorna kan diskuteras och hanteras. Då kan dennödvändiga överstatligheten bli verklighet. Och en sådanöverstatlighet behövs, t ex när det gäller att sätta kraftbakom konventioner om klimatförändringar eller biologiskmångfald.FN:s roll i detta sammanhang är uppenbar. Det är nuviktigt att den rollen stärks. Det gäller FN i stort och detgäller (United NationsEnvironment Programme). I detta sammanhang kaninrättandet av en global miljöfond komma att spela enviktig roll.Nytt klimatKan en konvention rädda klimatet? Kanske inte, men enklimatkonvention är nödvändig om vi ska kunna få hejd påutvecklingen och åtminstone börja ändra utvecklingen. Detblir ett arbete . De redan gjorda utsläppen kommeratt ge förändringar. Ändå brådskar det alltså.Samtidigt är det viktigt att understryka att kärnkrafteninte är lösningen på klimatfrågan. Såväl de fossila bränslenasom kärnenergin rymmer problem och risker av storadimensioner. Vi ska inte ersätta det ena problemet med detandra. Lösningen ligger istället till stor del i en effektivareenergianvändning och en satsning på förnyelsebara,miljövänliga energikällor. På trafikområdet är en satsningpå kollektiva transportmedel, spårbunden trafik och nyabränslen viktiga ingredienser i det nödvändigaförändringsarbetet. Särskilt i den industrialiserade delen avvärlden. Bilens negativa miljöpåverkan måste hejdas.I arbetet med att hejda klimatförändringarna är detviktigt att koncentrera sig på de länder som svarar förde största utsläppen och gör störst skada på klimatet.Försiktighetsprincipen och industriländernasansvarstagande måste utgöra hörnstenar.För att uppnå de globala målen och begränsaklimatpåverkan bör man utgå från ett internationellt rättvistsynsätt. Det gäller framför allt relationen mellan de rika ochde fattiga länderna men också inom den industrialiseradevärlden. Kraven måste vara sådana att åtgärderna kanvidtas både på ett kostnadseffektivt och rättvist sätt. Manbör bl a ta hänsyn till nuvarande utsläpp per invånare ochtill vilka åtgärder som vidtagits tidigare för att minskautsläppen. I botten för vårt långsiktiga agerande måste liggaaccepterandet av ''per capita-principen'' som ger allamänniskor på jorden ''rätt'' till i princip lika stora utsläpp.Uttunningen av ozonskiktet är ett problem som redan ärakut och minst lika hotande som den annalkandeklimatförändringen.Nytt livAntalet arter på jorden är mycket stort och likaså dengenetiska variationen inom arterna. Den genetiskavariationen, mångfalden är nödvändig. Av ekologiska skäl,men också för människans möjligheter att bedrivajordbruk, skaffa fram läkemedel etc.Idag hotas den biologiska mångfalden genommänniskans verksamhet. Arter utrotas i en takt som aldrigförr. Flera länder i tredje världen har insett attgenetiskt material är en tillgång, kanske rentav ett politisktvapen mot starka ekonomiska intressen i den rika världen.Samtidigt med detta ökar intresset från i första handstora växtförädlings- och kemiföretag att få patent pålevande organismer och annat material som tagits fram medhjälp av modern bioteknik, särskilt genteknik. En sådanpatentering kan bli till problem, inte minst för tredjevärlden.Världens genresurser är basen inte bara för bioteknikenutan för hela mänsklighetens försörjning med livsmedel,läkemedel, fibrer och många andra nödvändigheter.Tillgången till dessa resurser och avkastningen av derasanvändning måste hanteras rättvist.Introduktioner av genmodifierade organismer i naturenkan ha svårförutsägbara ekologiska, sociala ochekonomiska konsekvenser. Dessa konsekvenser måstetydligt undersökas och redovisas innan introduktionergenomförs.Kvinnorna utgör en stor del av bönderna i tredjevärldens länder. Biotekniken inom jordbruk ochlivsmedelsproduktion kan komma att förstärka de förkvinnor negativa effekter som den ''gröna revolutionen'' harpåbörjat.Krig och miljöDen militära påverkan på miljön är en särskilt viktigmiljöfråga. Ingen annan samhällssektor har en sådannegativ inverkan på naturresurser och miljö som denmilitära. Det gäller såväl i fred som i krig. Knappanaturresurser förbrukas och natur ''kemikaliseras'' ellerbombas bort. Kriget i är ett tydligt exempelpå att krig inte ''bara'' lemlästar och dödar människorpsykiskt och fysiskt utan också är förödande för denkänsliga miljön.Hållbar utvecklingPå lite finns det inga valmöjligheter. Vi måsteanträda de konkreta stegen på en väg till en nationellt ochinternationellt hållbar utveckling. Steg som måste tas medkunskap och ett uthålligt engagemang.UNCEDFNs konferens om miljö och utveckling (UNCED) iBrasilien förväntas resultera i en internationellaktionsplan, , en principdeklaration (preliminärtkallad Earth Charter) samt konventioner om biologiskmångfald respektive klimatförändringar. Från svensk sidaägnas konferensen stor uppmärksamhet såväl frånregeringen som från de svenska folkrörelserna. Det ärväsentligt att vi tar resultaten från UNCED på största allvargenom att förverkliga överenskomna principer och avtal,såväl på nationell som regional och lokal nivå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljö och utveckling.