ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sf613 · 1992-01-27 00:00:00 — Utvisning på grund av brott () meddelade den 20 december1991 (DB 555) dom i ett mål i vilket fråga om utvisning pågrund av brott var föremål för domstolens prövning.Bakgrunden var följande: En man -- medborgare iEtiopien -- hade av tingsrätten och hovrätten dömts för bl.a.narkotikabrott i tre fall och förvanskning av urkund tillfängelse samt utvisats ut riket med förbud attåtervända hit före . Sedan hovrättens domöverklagats ändrade HD denna på så sätt att förordnandetom utvisning upphävdes och att påföljden bestämdes tillfängelse . I sina domskäl anförde HD:Mannen har bott i . Trots den långatid han har vistats här saknar han, som hovrättenkonstaterat, egentlig anknytning till det svenska samhället.Under åren 1979--1990 har han dömts för brott nio gånger.Det har i flera fall varit fråga om narkotikabrott och grovavåldsbrott. Dessa förhållanden talar för ett bifall tillyrkandet om utvisning. Den brottslighet som enligttingsrättens dom ligger mannen till last i detta mål äremellertid inte av så allvarlig natur att det mot bakgrund avden långa tid som han har vistats här i landet kan ansesföreligga synnerliga skäl att nu utvisa honom.Att en person som faller in under ovanstående, ur HD:sdom hämtade, beskrivning inte kan utvisas ur riket måsteinnebära att gällande lagstiftning inte tillgodoser avsettändamål. En översyn av gällande bestämmelser för attmöjliggöra att brottslingar i fall som det beskrivna ochliknande sådana fall kan utvisas ur riket bör ske. Det börankomma på regeringen att föranstalta om en sådanutredning. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av bestämmelsernabeträffande utvisning på grund av brott.
mot · GF02Sf615 · 1992-01-27 00:00:00 — Ungdomars möjlighet att erövra en plats i samhället kommer 800 000 ungdomar ut i ettsamhälle där de skall förtjäna plats, försörja sin familj,fullgöra sina skyldigheter (ex.vis värnplikten) och medelstskatteinbetalningar avlöna den politiska och byråkratiskaöverheten m.m.Det är allom bekant att ungdomsarbetslöshet är blanddet värsta som kan drabba ett land. De sociala effekternablir ofta katastrofala. Ungdomarna tappar sitt fäste itillvaron och försvinner in i brottslighet och droger.På annat sätt har vi betonat hur viktigt det är att se till attungdomar kan få bostäder och arbete. Vi har också strukitunder ungdoms- och idrottsföreningarnas betydelseliksom -- självklart -- familjernas.Ungdomslöner, förlängd provanställningstid, särskildaungdomsbostäder osv. Förslagen är många och viktiga.Finns det då ett mål, en norm, en rimlig jämförelse?Ja vi anser att ungdomar skall ha samma möjlighetersom invandrare att komma in i det vuxna samhället. Deskall alltså icke kunna diskrimineras när det gäller att fåarbete, utbildning och icke minst bostad.Eftersom oss veterligen inget politiskt parti hävdar attungdomarna skall sättas i andra hand vid en sådanjämförelse och eftersom det är sannolikt att den negativaattityden mot främlingar skulle mildras, föreslår vi attungdomens rätt relativt invandrares stadgas i lag.Med ungdom avses i detta sammanhang personer som ärminst , vilket som bekant är myndighetsåldern iSverige. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomars möjlighet att erövraen plats i samhället varvid speciellt bör betonas attungdomar icke skall diskrimineras i jämförelse medflyktingar och andra invandrare.
mot · GF02Sf616 · 1992-01-27 00:00:00 — Vid giftermål mellan en svensk medborgare och enperson av utländsk härkomst gäller en prövotid föratt den sistnämnda skall få varaktigt uppehållstillstånd iSverige. Det har emellertid visat sig att denna regel har fåttdjupt tragiska konsekvenser för framför allt kvinnor, sompå grund av misshandel eller annat övergrepp från sinamän, tvingas skilja sig före den tvååriga prövotidens utgång.Särskilt tragiskt blir det för kvinnor som kommer frånländer med en helt annan kvinnosyn än den vi är vana vid iSverige.Att utvisas till sitt hemland kan för en kvinna betyda ettliv i misär och otrygghet. I t.ex. är en ''förbrukad''kvinna inte längre attraktiv för äktenskap. Hon blir oftautfryst ur familjen och tvingas för sin överlevnad attprostituera sig.Utvisning av utländska medborgare i samband medskilsmässa är känsliga och ömtåliga frågor. Då fråganbehandlades av ansågs ingen lagändringerforderlig. Det är nödvändigt att vara speciellt varsam vidhandläggningen av dessa ärenden.När ett äktenskap eller samboförhållande bryts företvåårsperiodens utgång bör samtliga omständigheterbeaktas i det enskilda fallet vid prövningen om utlänningenskall få stanna. Som exempel angavs att det finns barn iförhållandet eller att den utvisningshotade hade blivitmisshandlad eller illa behandlad i förhållandet. Vidare gavssom exempel risk för att bli socialt utstött vid återkomstentill hemlandet.Angelägenheten av att undvika beslut som framstår somstötande för rättskänslan, framhölls också. har på socialförsäkringsutskottets förfråganuppgett att i de ärenden där ''ömmande omständigheterfördes fram'' tog verket ''största möjliga hänsyn till dessa vidprövningen av frågan om fortsatt tillstånd trots attförbindelsen brutits före tvåårsperiodens utgång''. Dethänvisades också till att dåvarande invandrarministernuppgav att ''regeringen i de fall ett förhållande brutits pågrund av misshandel eller andra allvarliga trakasserierinnan tvåårsgränsen uppnåtts tar mycket stor hänsyn till detoch tillåter utlänningen att stanna trots att anknytningenupphört''.En utredning om konsekvenserna av slopandet av 2-årsgränsen är påkallad då det gäller utvisning av utländskakvinnor, gifta med svenska män, som på grund avmisshandel eller andra övergrepp har tvingats till skilsmässainnan den s.k. prövotiden har förflutit.Då dessa fall ökar , är det av stor vikt att enutredning kommer till stånd.Det har framförts krav på en översyn av lagstiftningenbl.a. från föreningen , som ofta blir deninstans där de misshandlade kvinnorna söker hjälp. Detverkar stötande på rättskänslan att utvisa kvinnor, som tarut skilsmässa på grund av övergrepp, särskilt med tanke påatt vi i vårt land värnar om varje individs rätt att fåbestämma om sitt eget liv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en allsidig utredningom konsekvenserna av slopande av tvåårsgränsen viduppehållstillstånd.
mot · GF02Sf617 · 1992-01-27 00:00:00 — Möten mellan kulturer kan vara befrämjande förutveckling och hjälpa till att skapa förståelse mellanmänniskor. Om kulturmötena får formen av kollisionerskapas svåra motsättningar som kan vara oöverbryggbara,och fördomar och schablonuppfattningar förstärks. Sverigehar nu varit ett immigrationsland att allade erfarenheter som finns om kulturkrockar och onödigamotsättningar måste användas för att ge information tillsåväl svenskarna som de inflyttade.Mycket av det som för oss är naturligt kan vara heltfrämmande för en invandrare. En del av dessa skillnader ärinte uppenbara från början. Det är inte mycket avlagstiftningen som är bekant för gemene man blandsvenskarna, men sedvanor och genom sekler förankradevärderingar leder som regel rätt. Självfallet är det dåmycket svårare för en av ''de nya svenskarna'' att känna tillvad som gäller.Alltför ofta har vi genom massmedia kunnat ta del avfamiljetragedier som beror på dessa skilda synsätt. Det kangälla mäns sätt att behandla sina kvinnor och/eller barn,barnäktenskap (ett aktuellt fall ),familjefaderns åsikt om att han har rätt att ensam hanterapengar i familjen (konflikter i samband med dödsfalloch i försäkringsfrågor i samband med kontakterna medöverförmyndare m.fl.) och i samband med flera andrafrågor just inom familjejuridikens område. Vi harnaturligtvis inte rätt att påstå att t.ex. den islamiska rätten(fiqh) är fel. Vi måste acceptera att sedvanerätt och folkligtförankrade föreställningar är vägledande för dem somomfattas därav i sina ursprungsländer. Däremot kan vi inteha mera än en gällande rätt i vårt land. Detta måste mycketutförligt redovisas för dem som vill komma till vårt land. Attblunda för detta är att lura sig själv och invandrarna.Mycket annat av lagregler kan accepteras av de flesta, menjust familjerätten, oavsett om den är skriven eller utgöresav sedvana, tillhör individens rötter. Det är därför ettområde där man har svårt att byta inställning. Det gälleräven för oss.Jag anser att det är nödvändigt med en väsentligtförbättrad information både vid våra gränser och på vårabeskickningar och konsulat utomlands om svenska regler iallmänhet och på familjelagstiftningens område i synnerhet.Det torde vara ett av de bästa medlen mot onödigakulturkrockar. Så länge invandringen har sammaomfattning som är det också nödvändigt med ständigtåterkommande kampanjer för öppenhet och tolerans hos de''gamla svenskarna''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förbättradinvandrarinformation.
mot · GF02Sf620 · 1992-01-27 00:00:00 — I har många flyktingar funnit en när detvingas fly från förföljelse och terror. Det är angeläget att vii vårt land visar humanitet och medmänsklighet genom attlåta människor på flykt få en dräglig tillvaro hos oss.Den invandring som historiskt sett skett till harvarit till gagn för hela det svenska samhället. Dettaförhållande gäller främst arbetskraftsinvandringen, menäven de flyktingar som fått stanna har på många sätt berikatvårt land.Emellertid har den stora flyktingström som på senare årgått till medfört en hel del problem.Påfrestningarna för mottagningsapparaten -- polisen,invandrarverket och dess handläggare, förläggningarna ochså vidare -- har varit stora.De långa handläggningstider, som det i många fall blivittal om, har för de asylsökande varit påfrestande. Denpåtvingade sysslolösheten och ovissheten om de får stanna iSverige eller inte har för många blivit storairritationsmoment, där till och med psykiska problem haruppstått.På förläggningsorterna uppstår ibland spänningarmellan de asylsökande och den bofasta befolkningen. Dettaär särskilt vanligt i mindre orter när antalet flyktingar ärstort i förhållande till antalet bofasta invånare.Även om huvuddelen av de asylsökande väl anpassar sigtill de regler, bestämmelser och lagar som gäller måste dockkonstateras att avvikelser från detta mönster förekommer.Inbrott, skadegörelse och annan brottslig verksamhet liggerenligt vissa uppgifter ofta på en högre nivå iförläggningsorterna än i omgivande orter. Det kan inteuteslutas att vissa flyktingar ligger bakom detta förhållande.Vid bedömningen av asylärenden vägs flyktingensbrottsbelastning in som en viktig faktor. När det gällerkonventionsflyktingar måste självfallet stor hänsyn tas tillvad som kan hända flyktingen vid återkomsten tillhemlandet. Enkelt uttryckt kan inte en asylsökande sändastillbaka till ett land där han eller hon riskerar livet även omgrova brott begåtts i . I dessa fall skall vederbörandedömas efter svensk lag, dock utan utvisning.För de facto-flyktingar, och i de fall flyktingskälen ärsvagare än i det förra fallet, bör bedömningen vara enannan.Vi anser att för dessa skall den brottsliga verksamhetsom de begår i väntan på beslut i större utsträckning änhittills vägas in i bedömningen. Den praxis som tillämpasbör få en strängare utformning.Det är även viktigt att polisen får sådana resurser attdessa brott i större utsträckning kan förhindras. Annarsföreligger en uppenbar risk att enskilda eller grupper avortsbefolkningen på förläggningsorterna själva försökerträda i polisens ställe. Detta bör förhindras genom attpolisen fullt ut klarar dessa uppgifter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrad praxis i asylärenden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om polisresurser för att förhindrabrott.1
mot · GF02Sf623 · 1992-01-27 00:00:00 — Stöd till invandrarinstitutet i i är en av landets mestinvandrartäta regioner. Ett påfallande stort antalinvandrare finns i , där omkring enfemtedel av invånarna är utländska medborgare och ca 35%har utländsk bakgrund. Invandrarna i Botkyrkarepresenterar tillsammans drygt 100 olika nationaliteter.Stiftelsen Invandrarinstitut och Museumbildades på initiativ av . Syftet medverksamheten är att öka förståelsen mellan invandrare ochsvenskar samt mellan olika invandrargrupper. harBotkyrka kommun stått för huvuddelen av finansieringenmedan mindre bidrag tillskjutits från staten och arbetar inom fyra verksamhetområden:dokumentation, forskning, utbildning och utställningar.Vägledande för arbetet är samverkan och samarbete.Institutet har kontakter med bl.a. företrädare förföreningslivet, , (främst , , samt med kulturarbetare och andraenskilda som är intresserade av mångkulturellafrågeställningar.Dokumentationen innefattar olika typer av material:levnadsintervjuer, brev, bilder, fotografier, affischer o.dyl.samt förenings- och förvaltningsarkiv. Dokumentationenutgör underlag för den framtida forskningen ochmuseiverksamheten.Sedan starten har institutet satt igång ett femtontaldokumentations- och forskningsprojekt. Grunden förverksamheten är forskningen. Institutet har inrättat enforskartjänst som folklivsforskare och startat etttvärvetenskapligt forskningsprojekt kring ''Språk och miljöi ''. En forskarmiljö med arbetsplatser ochreferensbibliotek finns i gård.Där bedrivs även en omfattande utbildningsverksamhet.Varje genomförs högskolekurser i olika ämnensom berör t.ex. språk- och kulturfrågor. Dessutomarrangeras föreläsningsserier, kurser och seminarier.Institutet har sedan bildandet även genomfört fleramindre utställningar varav ''Adress '' rönt störstuppmärksamhet.Dokumentationen, de insamlade föremålen ochfotografierna, ligger till grund för uppbyggnaden av ettmuseum i Botkyrka.Sammantaget bidrar institutets verksamhet tillskapandet av ett mångkulturellt centrum som med ettstarkare samhällsstöd kan utvecklas till ett nationelltkraftcentrum i arbetet med att stärka beredskapen att mötafrämlingsfientliga och rasistiska föreställningar. har och kan få en viktig roll i debatten kring ochskapandet av ett mångkulturellt samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att och museum bör erhålla stöd urkulturdepartementets anslag A 5 för åtgärder motfrämlingsfientlighet och rasism.
mot · GF02Sf624 · 1992-01-27 00:00:00 — Mottagandet av nyblivna svenska medborgare har mina motioner i rubriceratärende fått en välvillig behandling avsocialförsäkringsutskottet. Bl.a. har utskottet givitInvandrarverket uppmaningen att ''ge bevisen om svensktmedborgarskap en utformning som mer än f.n. markerardokumentets stora betydelse för den enskilde''.Utskottet delar också min uppfattning att enhögtidlighet ska anordnas för nyblivna svenskamedborgare. Skillnaden mellan mitt förslag och utskottetsmening är dock väsensskild i ett viktigt avseende, nämligenarrangören. Utskottet anser att kommunen bör ordnaceremonien. Jag anser att det är länsstyrelserna som skaarrangera detta.Det är nämligen medborgarskap i Sverigedet handlar om. Inte medborgarskap i primärkommun.Jag har i tidigare motioner bl.a. hänvisat till hur man göri några andra länder när man upptar nya medborgare inationen. Låt oss vara stolta över det vi har att erbjudanyblivna medborgare i vårt land.Hittills har invandrare som fått svenskt medborgarskapendast fått ett futtigt papper med ett par rader text. Iexempelvis ordnas högtidliga ceremonier för de nyamedborgarna. Varför skall inte detta kunna genomföras iSverige? Är våra nya medborgare mindre värda än de iUSA? Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en välkomstceremoni för nyamedborgare på .
mot · GF02Sf625 · 1992-01-27 00:00:00 — Under en lång följd av år har utländsk arbetskraftanvänts inom bl.a. bär- och trädgårdsodlingen.Arbetstillståndens tidsperiod har fastställts tidigt undersäsongen och utgjort en byråkratisk stoppkloss förproduktiviteten i de olika branscherna. Hos bärodlare kanskörderesultatet förbättras avsevärt om det finns godtillgång på plockare . Rätt tid bestäms avväderleken och därför behövs flexiblare regler medtillfälliga arbetstillstånd som ges av den lokalaarbetsförmedlingen.I åtskilliga fall efterlevs inte gällande omständligalagstiftning, utan en svart arbetsmarknad uppstår. Odlarnablir då beroende av denna osunda verksamhet för att räddaskördearbetet. väntar inte de röda mognajordgubbarna på att arbetstillstånd ska utfärdas. Då uppstårlagen om tillgång och efterfrågan på villiga plockare ochsom en följd därav uppkommer ibland den informellaekonomin. Odlaren måste rädda skörden och som bekanthar nöden ingen lag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillfälligt arbetstillstånd förutländsk arbetskraft skall beviljas av lokalarbetsförmedling.
mot · GF02Sf626 · 1992-01-27 00:00:00 — Kunskaper i svenska som krav för svenskt medborgarskap För att få medborgarskap i krävs inga kunskaperi svenska språket. För att bli medborgare i länder somAustralien, och krävs emellertid kunskaper irespektive språk.Jag föreslår att krav på vissa kunskaper i svenska börställas på dem som söker svenskt medborgarskap.Vederbörande ska åtminstone hjälpligt kunna förstå ochgöra sig förstådd på svenska.Undantag från detta krav ska dock kunna medges omsärskilda skäl föreligger, t.ex. när det gäller äldreinvandrare som tagits till av sina barn ellerbarnbarn.Kunskaper i svenska språket har många gångeravgörande betydelse för invandrarnas levnadsvillkor iSverige. Bristande kunskaper i det nya hemlandets språkpåverkar bl.a. invandrarnas förhållanden påarbetsmarknaden och möjligheter att delta i utbildning.Invandrare erbjuds därför en omfattande hjälp för att deskall inhämta nödvändiga kunskaper i svenska. Men mångainvandrare deltar inte i svenskundervisning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på minimikunskaper isvenska för att invandrare skall kunna erhålla svensktmedborgarskap.
mot · GF02Sf627 · 1992-01-27 00:00:00 — Vid ett flertal tillfällen har omständigheter som skulle havarit avgörande för bedömningen i kvinnorsflyktingärenden inte kommit fram vare sig i förhören hospolis eller hos advokat.Mest uppmärksammat blev ett ärende där en iranskkvinna först efter avvisningsbeslutet kom till läkare ochkvinnojour och hennes verkliga bakgrundshistoria komfram.Kvinnor som döms till döden utsätts den sista natten förmycket grova sexuella övergrepp. Särskilt ogifta kvinnor,eftersom de enligt den islamiska religionen kommer tillparadiset efter döden om de är oskulder.Den kvinna som nämns som exempel hade utsatts förså grova övergrepp att hon fördes till sjukhus under nattenpå grund av svår blodförlust. Hennes släktingar lyckades fåut henne från sjukhuset och även från landet.För den kvinnan var det otänkbart att berätta detta fören manlig polis eller en manlig advokat. Fallet med den nunämnda iranska kvinnan är nog inget undantag. Om manhar utsatts för sexuella övergrepp av exempelvis polis i sitthemland, så är det knappast troligt att man berättar det fören manlig polis i ett annat land. Även om man inte tror attden svenska polisen ska göra en illa, så är man från dessastarkt patriarkala länder van vid att sådana frågor tillmätsliten eller ingen betydelse.Det är därför viktigt att kvinnor från framför allt länderi , men även från andra diktaturer, kan fåkvinnliga poliser, advokater och tolkar vid förhören.Vid FN:s generalförsamling 1990 antogs ett tillägg tillflyktingkonventionen. Förutom flyktingstatus på etnisk,religiös eller politisk grund tillades annan social grupp.Den utbredda stympningen av kvinnor genomomskärelsen, i framför allt afrikanska stater, måste på olikasätt motarbetas och uppmärksammas. Vi anser att dekvinnor som söker asyl för sig själva eller sina små döttrarav rädsla för att stympas genom omskärelse ska erhållaflyktingstatus. Detta anser vi vara en kategori asylsökande,som ska räknas under det nya begreppet i FN:sflyktingkonvention, annan social grupp. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt asylsökande kvinnor skall erbjudas kvinnliga poliser,advokater och tolkar vid utredningsförhören,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt risk för stympning genom omskärelse skall betraktassom flyktingskäl under rubriken annan social grupp enligtFN:s flyktingkonvention.
mot · GF02Sf632 · 1992-01-27 00:00:00 — I en särskild motion om en ny invandrar- ochflyktingpolitik har vi redovisat hur bl a flyktingpolitiken kaneffektiviseras och kostnaderna minskas. Det rör sig om ca500 i ett första skede.Vi föreslår därför att det totala anslaget för invandringm m minskas med detta belopp för /93. Med hänvisning till den anförda hemställsatt för /93 beslutar minska dettotala anslaget för Invandring m.m. (elfte huvudtiteln med . eller till 6 .
mot · GF02Sf633 · 1992-01-27 00:00:00 — Förvärvsfrekvensen bland invandrarkvinnorna ärbetydligt lägre än bland motsvarande svenska kvinnor. IStockholms län har invandrarkvinnorna dock en högreförvärvsfrekvens än invandrarmännen. För en delinvandrargrupper, framför allt för dem som kommer frånländer utanför , är förvärvsfrekvensen under 50 %.Jämfört med svenska kvinnor befinner siginvandrarkvinnorna på en än mer begränsadarbetsmarknad. I storstadsområdena är det inte hellerovanligt att de kombinerar flera deltidsjobb med obekvämaarbetstider.I ett läge med lågkonjunktur och även spirande rasismhar invandrarkvinnorna ett mycket tungt lass att bära.Erfarenheter från tidigare lågkonjunkturer visar att de harmycket svårt att komma tillbaka till fasta jobb om de blirarbetslösa. Befintlig statistik visar att långtidssjukskrivningoch förtidspensionering är vanligare bland invandrare änbland svenskar, och detta gäller i synnerhet de ''tidiga''arbetskraftsinvandrarkvinnorna.Den dolda arbetslösheten kan antas vara betydandebland invandrarkvinnorna, men här saknas forskning. Vilkaär hindren för att få arbete, vilka åtgärder behöver vidtasför att främja invandrarkvinnornas inträde påarbetsmarknaden är exempel på frågor som behöver redasut.Regeringen bör uppdra åt invandrarverket att särskiltredovisa vilka åtgärder som kan behövas på olikasamhällsområden för att stärka invandrarkvinnornasställning. I en sådan redovisning bör arbetsmarknadsfrågoroch vuxenutbildningsfrågor vara viktiga delar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdrag till invandrarverket attredovisa åtgärder för att stärka kvinnornas ställning isamhället.