ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Jo614 · 1992-01-27 00:00:00 — Allemansrätten är en urgammal rätt i . Den geross medborgare -- och även utlänningar -- rätt att vistas i densvenska naturen. Vi får ströva i skog och mark, plockasvamp och vilda bär eller blommor, åka båt eller kanot påsjöar och vattendrag, bada, sola och göra upp eld.När Du går i Din nästas vingård så må Du äta av vinbärenså mycket Dig täckes tills Du bliver mätt, men Du får intettaga med Dig i Dina kärl!'' ()Allemansrätten har en säregen ställning irättsordningen. Den innebär rätt till naturprodukter ochrätt att färdas och vistas på annans mark. Båda dessa rätterbygger på ålderdomliga stadganden i (12 kap).Dessa stadganden är skrivna för ett helt annat samhälleän dagens. Vägarna var få och det var långt mellan gårdaroch rastställen. Därför föll det sig naturligt att ta väg överannans mark, övernatta i skogen och finna sin tillfälliga födai den.Allemansrätten ger frihet och generös tillgång till densvenska naturen. All denna frihet innebär emellertidpåfrestningar i en ofta känslig natur -- -- -- ''ska visahänsyn och varsamhet i sitt umgänge med naturen -- -- --''(Naturvårdslagens §1 ). Denna paragraf efterlevsmycket dåligt.Från län finns många exempel på detta. PåÖland förekommer jakt efter fossiler i den öländskakalkstenen. Att samla stenar och fossiler har blivit enpopulär hobby både i och utlandet. Från andra hålli länet, t.ex. från Tjustbygden, beskrivs hur man utnyttjatden fina naturen som sin egen utan att ta någon hänsyn.Nedskräpning utmed vägar och kring rastplatser visar påmissbruk av allemansrätten.Ofta handlar det om att informationen är bristfällig.Sveriges Turistråd och våra ambassader bör förstärka sinainformationsinsatser. måste ges i uppdragatt sprida kunskap om allemansrätten, framför allt tillutländska turister.Allemansrätten innebär så grundläggande fri- ochrättigheter samt skyldigheter att en lagstiftning börövervägas. Detta är inte minst viktigt med tanke på denökade internationaliseringen och närmandet till EG. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allemansrätten.
mot · GF02Jo615 · 1992-01-27 00:00:00 — Allemansrätten har en säregen ställning irättsordningen. Lagstiftningen är spridd på flera lagar.Denär ofullständig och något samlat grepp inom lagstiftningenhar aldrig tagits. Första gången allemansrätt finns med ilagtext är ändringar i naturvårdslagen.Detinnebar dock inte att lagstiftaren då tog ställning till rättensinnehåll. Bestämmelsen i lagens 1 § ändrade inte dettidigare rättsläget.Allemansrätten sönderfaller i två delar, rätten tillnaturprodukter och rätten att färdas och vistas på annansmark. Båda avsnitten bygger på ålderdomliga stadgandeni (12 kap BrB). Man har behållit en säregenindirekt reglering, som i stort sett varit oförändrad mer änett århundrade,trots att friluftslivets utveckling gettallemansrätten en helt annan praktisk betydelse än tidigare.Stadgandet i (12:2:2 BrB) är skrivet för ett heltannat samhälle än dagens moderna samhälle. Människor ärpå ett helt annat sätt än förr mer lättrörliga . Mångabesökare från andra länder har inte den ringaste (ellerfelaktig) kunskap om vad allemansrätten i Sverigeegentligen innebär. Exempel på hur detta kan visa sig ärmånga. Med hänvisning till allemansrätten -- som man hörttalas om eller fått fel upplysning om -- har främlingar gått ini trädgårdar eller på andra odlingar och tagit för sig! Manhar slagit upp tält i klungor eller ställt på tomteroch andra inhägnade områden och ''bosatt'' sig där underavsevärd tid -- under hänvisning till allemansrätten!Markägare har inte kunnat tala inkräktarna till rätta ochkänt sig maktlösa.Det nya sättet hos mindre nogräknade snöskoterägareatt nöjesköra utanför godkända leder bidrar också till attsätta allemansrätten på undantag. närmande tillEG och ökningen av antalet utländska turister och derasintresse av att utnyttja vårt land för friluftsliv medför ökatbehov av klarare regler för allemansrättens omfattning ochinnehåll.Allemansrätten i -- använd på rätt sätt -- ärvärdefull och på många sätt omistlig, men enligt vår meningär det nu dags att lagstifta i ämnet -- i likhet med vad somskett i Norge.Lagreglerna i vårt land är så obestämda attallemansrätten ofta är beroende av sedvanor ochvärderingar, som kan växla i olika delar av landet.Regelsystemet skall inte utformas av domstolar, utanlagstiftarna måste avgöra hur ett regelsystem gällandeallemansrätten skall vara utformat.Det finns anledning att även understryka resebyråersoch andra researrangörers ansvar när dessa marknadsförSverige som turistland. Inte alltid följs upplysningar omallemansrätten av upplysningar om de begränsningar ochdet ansvar som friheten medför. Många turister frånutlandet får helt enkelt felaktiga uppgifter iresebroschyrerna och tror att allemansrätten tillåter ettuppträdande som vi exemplifierat med i denna motion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagstiftninggällande allemansrätten.
mot · GF02Jo618 · 1992-01-27 00:00:00 — Den s.k. bubblemodellen har på många håll i USAframgångsrikt använts i miljövården. Innebörden är att manfastställer ett tak för tillåtna utsläppsmängder, somsuccessivt reduceras. Det ankommer sedan på ägarna tillföroreningskällorna att inbördes lösa utsläppsreduktionen.Härigenom uppnås ekonomiskt fördelaktiga lösningar,som reduktionen ofta blir uttalad -- eftersom deförsta av utsläppen i regel är billigast att rena och devärsta källorna åtgärdas först.Det är angeläget att pröva bubblemodellen i ,och synes lämpa sig väl för enförsöksverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försök med bubblemodellen imiljövården inom .
mot · GF02Jo619 · 1992-01-27 00:00:00 — har det rått en stark vilja från samhälletssida att skapa reservat och naturskyddsområden, inte minsti . Det innebär en inskränkning iden enskildes rätt att använda sin egendom och det innebärockså socialisering och konfiskering av det den enskildeäger.Man har svårt att förstå nyttan av t.ex.naturvårdsområden där ingen bryr sig om att vårda naturen.Tidigare har stora kustnära områden i med stortengagemang skötts av enskilda markägare till allasbelåtenhet och glädje.När marken genom konfiskering ombildas tillnaturvårdsområden är det förståligt att lusten att städa bortavfall från havet eller röja efter vinterns stormar minskarhos den ''bestulne''.Vi anser att det är önskvärt med en översyn av befintliganaturreservat och naturvårdsområden för att bedöma vilkasom är av synnerligt högt värde för samhället. När det gällerövriga områden bör såväl äganderätt, skötsel som tillsyn gåtillbaka till ursprunglig ägare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsningar när det gällerantalet naturreservat och naturvårdsområden.
mot · GF02Jo621 · 1992-01-27 00:00:00 — Vårt hushållsavfall ger upphov till stora miljöproblemantingen det läggs på soptipp eller bränns.Avfallsproblemen visar tydligt hur viktigt det är att gå in fören resursbevarande livsstil. Det är uppenbart att teknikenensam inte kan lösa de miljörisker avfallshanteringeninnebär.Dagens avfallshantering utgör ett enormt slöseri mednaturens begränsade resurser. Både råvaror och energimåste tas till vara på ett bättre sätt. Återanvändning ochåtervinning måste eftersträvas. Många är villiga att delta idetta arbete genom källsortering av sopor.Förpackningar utgör en betydande del avhushållsavfallet. Sådana förpackningar som inte kanåtervinnas bör undvikas så långt det är möjligt.Oftast bränns engångsförpackningar upp. Detta är ejförsvarbart. Dels uppstår vid bränningen miljöfarligaämnen, dels är det slöseri att bränna upp råvarorna iställetför att återanvända dem.I ett längre perspektiv är det inte hållbart att tillverkaengångsförpackningar. Systemet är enkelriktat, en mängdråvaror förspills i onödan.Åtgärder måste vidtagas för att avvecklaengångsförpackningar och för att ytterligare förstärka ettretur- och återanvändningssystem. Alla icke försvarbaraengångsförpackningar måste avvecklas så snart sommöjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avveckling avengångsförpackningar.
mot · GF02Jo622 · 1992-01-27 00:00:00 — Sanderosionen på inte minst den skånska sydkusten ärett gissel. På sina håll har strandlinjen flyttats mer än 100meter. Detta har inneburit att vägar, byggnader,försvarsanläggningar och rekreationsområden spolierats.Inställningen från centrala instanser till åtgärder är oftamotstridig. Fördelningen av kostnader för olika insatser äroklar, beroende på om åtgärderna kan anses somförebyggande, skadebegränsande eller återställande.Det allmännas med fleras inställning till åtgärder sompåverkar (motverkar eller begränsar) sanderosion är inteentydig. Åtminstone samhället borde ha en sammanhållenstrategi för detta. En sådan måste därför tas fram ochredovisas. Det handlar då exempelvis om att söka svar påhuvudfrågan om åtgärder över huvud taget skall sättas inmot sanderosionen. Det är i en sådan analys inte minstviktigt att klarlägga olika motstående intressen, menhuvuduppgiften skulle vara att ta fram en samlad statliguppfattning och strategi.Statligas och ev. andra aktörers på området roller måsteklaras ut. Det behövs vidare en analys av kunskapsläget ochhur det utvecklas, dvs. en mera allmän genomgångbeträffande läget inom forskningen och utvecklingen. Dettabör även omfatta var initiativ till forskning och utvecklingsker, klarläggande av samband, skadebilden och dessutveckling m.m.Det är vidare önskvärt med en diskussion och värderingav olika konkreta åtgärder som är förebyggande och avlångsiktig karaktär. Det handlar bland annat om att gåigenom etablerade och ev. idéer för tekniker för att hållatillbaka sanderosionen. Behovet av utveckling m.m., redaut vem som skall fatta beslut om insatser och hur åtgärdernafinansieras är andra angelägna områden för en analys.För olika typer av akuta bekämpningsaktioner måste detklarläggas var beslut om insatser och omfattning skall fattas.Här uppkommer då frågan om gränsdragningen mellanakuta insatser och insatser som förebygger respektiveåterställer.Regeringen bör därför på lämpligt sätt ta ett initiativ somskall syfta till att klara ut inställningen till inte minst defrågor som ovan redovisats beträffande problemen medsanderosion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot sanderosion m.m.
mot · GF02Jo623 · 1992-01-27 00:00:00 — Vi blir mer och mer medvetna om att naturen ochdärmed inte heller vi själva tål de påfrestningar viåstadkommer genom våra levnadsvanor. Det är viktigt attsnabbt åstadkomma förändringar som minskarmiljöskadorna. Ett av de många problem vi brottas med ärvåra fordon och färdsätt. Utsläppen från motorfordon ärden största enskilda orsaken till miljöförstöring.Ofta behöver vi verkligen våra fordon, men tyvärrförekommer också mycket okynnesåkande. Detta gäller isynnerhet scoteråkandet. De människor som har behov avscoter på grund av sitt arbete är ett fåtal i . De flestasom kör scoter gör det för nöjes skull, men med negativakonsekvenser för miljön.I har man lyckats reglera detta genom brapolitiska beslut och scoteråkningen har begränsats kraftigt.Det bör vara möjligt att göra något liknande i vårt land avhänsyn till miljön och för att minska antalet olyckor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en reglering avscoteråkandet.
mot · GF02Jo624 · 1992-01-27 00:00:00 — Försurning av mark och vatten i västra har längevarit allvarlig. har den nått sådana proportioner attträden håller på att svälta ihjäl. Marken är så sur att trädeninte längre klarar av att ta upp näring.Orsakerna är flera och väl kända. Trafikflödena iGöteborg och är stora och raffinaderier ochandra miljöförstörande industrier bidrar också.En stor del av miljöförstöringen är dock importerad.Genom de ständiga lågtrycken som vandrar upp från debrittiska öarna sköljs över av surt regn.Storbritannien har länge varit den bromsande kraftennär det gäller att komma till rätta medförsurningsproblemen. antogs trots alltett svavelminskningsprogram. finns det emellertidoroande tendenser att vacklar när det gälleromförhandling av det s.k. svavelprotokollet.I överenskommelsen vid miljökonferensfastslogs att inget land skulle ha rätt att utsätta ett annatland för miljöförstöring. När det gäller försurningen i västraSverige och svavelutsläppen från ärsambanden helt klara.Den måste därför införomförhandlingarna av svavelprotokollet utövapåtryckningar, såväl bilateralt som på ,för att säkerställa att rättar sig efter desträngaste kraven inom EG, när det gäller utsläppen avsvavel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av bilateralapåtryckningar på inför omförhandlingen avsvavelprotokollet.
mot · GF02Jo625 · 1992-01-27 00:00:00 — Med införande av katalysatorer i bilarna har för miljönskadliga komponenter kunnat reduceras i betydande grad,framförallt gäller det kväveoxider. Vid sekelskiftetberäknas av bilbeståndet vara avgasrenat. Detta ärutomordentligt glädjande. Mindre bra är att den omodernadelen av dagens bilpark står för en betydande del avmiljöpåverkande utsläpp. Här har liberalernavid upprepade tillfällen krävt högre skrotningspremier ände som gäller, i syfte att sanera bilbeståndet.Nya rön, som bekräftar fackfolkets tidigare framfördasynpunkter, visar på stora kolväteutsläpp från även nyabilar ''i onödan''. I en miljörapport från försäkringsbolagetSkandia uppmanas bilförare att använda motorvärmare vidalla svala starttemperaturer. I en bilpark med enbartkatalysatorbilar kommer av koloxiden och deofullständigt förbrända kolvätena från kalla och svalastartförlopp. av kväveoxiderna kommer frånden första delen av bilresan, innan avgasreningen hunnit blieffektiv. Motorvärmare med normal verkningsgrad sänkerutsläppen . Ur den citerade angesantalet kallstarter/svala starter i till 2,7 miljarderper år! (Det är först somavgastesternas certifieringsresa börjar -- den ''kallstarten''görs temperaturmässigt en svensk högsommardag! )Sammanfattningsvis pekar på attbilägare till en överkomlig kostnad kan ''dubblera''katalysatoreffekten genom att installera motorvärmare.Tyvärr säljs ett betydande antal nya bilar utanmotorvärmare. För att leda utvecklingen rätt bör manöverväga vad man kan göra från samhällets sida för attstimulera denna utveckling till förmån för flermotorvärmare och för att kunna använda sin motorvärmareäven under resa vid tillfälliga parkeringar. På grund avfrågans karaktär bör den först bli föremål för utredning.Denna bör lämpligen kunna göras av . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att naturvårdsverketfår i uppdrag att närmare klargöra förutsättningarna för attfrämja införande av motorvärmare i trafikfordon.
mot · GF02Jo628 · 1992-01-27 00:00:00 — Staten tar genom försorg, med vissaintervaller, prover för en långsiktig kontroll av vatten kringvåra kuster. Detta sker enligt ett s.k. PMK-marinprogram.Det innefattar bl.a. 205 stationer spridda runt våra kuster,där man gör kontroller av meteorologiska och hydrologiskavariabler, tar kemiska och biologiska prover av sediment,redoxpotential, abundans, biomassa och artantal,bottenfaunaundersökningar m.m.Det anmärkningsvärda är att i själva , där finnsinga kontrollpunkter och där tas inga prover. Detta ärsynnerligen anmärkningsvärt, då , som alla vet, ärett både utsatt och hotat vatten.Det är inte försvarbart, att man på detta sätt undantarÖresund från statlig kontroll genom Naturvårdsverketsförsorg. Därför bör ett antal kontrollstationer flyttas överfrån övriga kustområden till . Detta skulle inte ökakostnaderna för den statliga kontrollen totalt men man fickdå en viktig jämförelse mellan alla delar av Sveriges kuster. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kustvattenkontroll i .
mot · GF02Jo630 · 1992-01-27 00:00:00 — Alternativa reningssystem för bilar Ledamöter av riksdag har tidigare motioneratom att tillåta avgasreningsmetoder på ejkatalysatorutrustade bilar. Jag vill då främst hänvisa tillriksdagsledamoten () motion,1989/90:T426, angående alternativa reningssystem typLEMI-systemet. Det går ut på att påverka förbränningen imotorn med hjälp av oxidationsmedel (väteperoxid).Effekten blir bättre förbränning av bensinen och därmedmindre kolväten och koloxid som kväveoxidernakan begränsas. Denna motion sympatiserade TU med ochmotionen gick till riksdagen.1990-06-09 beslöt Riksdag att ge regeringentillkänna att bl a denna alternativa reningsmetod av avgaser skall fåanvändas. Ingenting har sedan hänt. Trots att den högstabeslutande församlingen i , dvs , harbeslutat att detta alternativa reningssystem skall fåanvändas.Vem är det som slutligen bestämmer i ? Är detkrångliga byråkrater på statliga verk anställda av folket ellerär det de av folket utsedda representanterna sittande iSveriges Riksdag?Beslutar att det alternativa reningssystemetskall tillåtas, som här ovan redovisats, skall detta system fåprövas och användas av de svenska bilägarna. Skulle någotfel konstateras på detta system får ta på sigansvaret för detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de tidigare fattade beslutenom alternativ avgasrening skyndsamt skall genomföras ellersenast .
mot · GF02Jo631 · 1992-01-27 00:00:00 — Den svenska är utsatt för föroreningar somallt eftersom tiden lider blir allt mer kännbar för de vidkusten bosatta och i ännu högre grad för dem som tar sinbärgning ur havet. Många löften om åtgärder som skulleförbättra miljön har getts men resultaten ärtveksamma.Industrierna i och samhällen längs Glomma ochOslofjorden släpper ut stora mängder föroreningar ochgifter som förs med strömmarna i . Detta ärutan tvekan orsaken till att den norra delen av saknar torsk och rödspätta.Detta fiske gav tidigare försörjning åt ett stort antalskärgårdsfiskare.Det är inte rimligt att ett land skall förstöra områden iett grannland. Det borde ligga i norskt intresse lika väl somi svenskt att behålla ren, då norska fritidsbåtari tusental, campare och bilister utnyttjar den bohusländskaskärgården för semester och rekreation.Sportfisket, som drog tusentals människor till norraBohusläns skärgård , har minskat betydligt pågrund av att det numera nästan aldrig ger någon utdelning.Det räcker inte längre med att det norskaMiljövärndepartementet ger ut glättade broschyrer medvackra naturbilder. Det krävs kraftfulla åtgärder som skulleha satts in . Så länge har exempelvisIdefjorden saknat fisk.De norska vattnen bör renas så att livet i vattnen i norradelen av kan återuppstå. Detta kan ske genomutplantering av i första hand torsk och rödspätta -- arter somär borta sedan ca 10 år.Frågan om havsmiljön måste också drivas med störrekraft internationellt, då föroreningar förs till bohuskustenmed den jutska strömmen från länderna runt --främst från , , och . Ävenfrån kommer stora utsläpp som i hög gradpåverkar miljön i och bohuskusten.Förstörelsen i har orsakat stortinkomstbortfall för yrkesfiskarna i , som har begärtersättning för detta. Det är inte rimligt att fiskaren skallbetala förstörelsen av våra hav. Det är ett självklart ochrimligt krav att den som drabbas på detta sätt skall hållasskadeslös och att de som förstör skall betala.Sommaren 1988 dog ca två tredjedelar av sälstammen påvästkusten efter att fritt fått föröka sig.Yrkesfiskarna hade begärt en reducering avsälstammen. Så kom valpsjukan som kraftigt decimeradestammen. I skrivande stund växer sälstammen fort igen.Det är angeläget att berörd myndighet följer utvecklingenframöver så att antalet djur har livsutrymme med hänsyn tillareal och föda.Det krävs radikala åtgärder för att fisket, turismen ochdet rörliga friluftslivet på skall ha en framtid.Utsläppen behöver renas -- i och i grannländerna.Livet i havet måste återställas genom utsättning av fisk inomde områden där fiskarter slagits ut.Följande åtgärder bör vidtas:de norska utsläppen börminskas så att livet återställs i vattnen runt ,krafttag tas så att länderna runt minskargiftutsläpp och föroreningar,sälstammen och det övrigadjurlivet anpassas i förhållande till utrymme ochlivsbetingelser,utslagna fiskarter återinplanteras,fiskare som drabbas av avbräck på grund av miljöförstörelsebör hållas skadeslösa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljön i havet längs .
mot · GF02Jo632 · 1992-01-27 00:00:00 — Återvinning av källsorterat avfall Allt fler kommuner tillämpar nu rutiner för källsorteringav avfall. Efter att ha börjat med papper och glas övergårman successivt till fler materialtyper. Allt tyder på att omman i ett utvecklat industrisamhälle skall kunna lösaproblemen med det som kallats ''sopberget'' måste man medflexibla metoder utveckla och öka antalet källsorteradefraktioner.Ett stort problem i den nödvändigaförändringsprocessen är svårigheterna att finna avsättningför delar av det sorterade materialet. Detta är i sig inte såkonstigt eftersom det inte självklart alltid växer fram enmarknad i den takt som utifrån andra utgångspunkter voreönskvärt. Det är onekligen på allmänhetens förtroende för,och vilja att delta i, källsortering när man får reda på attdelar av det källsorterade materialet inte finner avsättningutan ibland bara deponerasom vi skall lyckas bevaraallmänhetens vilja att ställa uppom vi skall lyckas minska''sopberget''om vi skall lyckas fullt ut med att ta till varade stora ekonomiska värden som finns i källsorterat avfall --krävs uppenbarligen olika former av stimulans på''mottagarsidan''.Det kan gälla stöd för utveckling avåtervinningsteknik.Det kan gälla startbidrag till nyaföretag som på kommersiell bas vill ägna sig åtåtervinning.Det kan gälla stimulanser av olika slag tillföretag som redan arbetar i branschen och som vill provanya metoder och/eller söka återvinna sådana fraktioner somej har återvunnits.Det kan också gälla ytterligarestimulans till, och utnyttjande av, den forskning på områdetsom bedrivs bl.a. vid ochUmeå universitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stöd, stimulans ochstartbidrag för att öka återvinningen av källsorterat avfall.
mot · GF02Jo633 · 1992-01-27 00:00:00 — ger rika möjligheter att direktpåverka den framtida europeiska miljöpolitiken. Redan nustår det klart att varje medlemsland har att följa deminimikrav som ställs, men har inget förpliktigande vadbeträffar strängare, nationella krav.Enligt regeringens proposition skall spela enpådrivande roll, där den högsta tillämpade ambitionsnivånskall gälla för alla medlemmar i . Vi stöder dennainställning.Regeringen säger emellertid också attmiljölagstiftningen skall skärpas och att effektivaekonomiska styrinstrument skall användas enligt principen''den som förorenar betalar''.Det är olyckligt om detta får en sådan tolkning attsvenska producerande företag kan komma att utsättas förkostnader som deras kolleger i EG inte har och därmedäventyra deras konkurrenskraft. Det är viktigt ochnödvändigt att svenska företag kan konkurrera på likavillkor. I ett framtida gränslöst kan ett sådantensidigt handlande leda till företagsflykt till andra länder,med arbetslöshet i som följd.Principerna bör alltså vara att inte ensidigt skalltillämpa miljölagstiftning och andra miljöregler som kan gehögre produktionskostnader än konkurrentländerna iEuropa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte bör tillämpamiljöregler som kan ge högre produktionskostnader försvenska företag än konkurrentländerna i .