mot · GF02Sf504 · 1992-01-27 00:00:00 — InledningUnder det senaste halvseklet har det svenska samhälletgenomgått en radikal omdaning. Välfärdssamhället harbyggts ut, det svenska folkets levnadsförhållanden harförändrats i grunden, och den allmänna utbildningsnivånhar höjts kraftigt. har anspråken på trygghet ochrättvisa spridits till hela folket.Den högre utbildningen har blivit tillgänglig för nyasociala skikt som en rikt differentieradvuxenutbildning har utvecklats. Det är fråga om enbreddutbildning som kommer allt fler människor till del. Iljuset av detta framhävs att kunskaper och utbildning är ettav samhällets främsta medel för att främja välstånd ochvälfärd.Arbetsmarknaden kräver fler välutbildademänniskor. De redan yrkesverksamma är i behov avmöjligheter för att bygga på den utbildning de tidigare fått --kraven har ökat sedan den tid de genomgick antingen enteoretisk eller praktisk utbildning. Det ger möjligheter förvidare ambitioner i både yrkesliv och för andra livschanser.Vuxenutbildningen måste därför anpassas efter denenskildes önskemål.I strävan att ge den enskilde löntagaren större inflytandeöver sin situation i arbetslivet är en förbättrad utbildningdessutom ett av de viktigaste instrumenten.Det är en angelägen uppgift att skapa förutsättningar förett livslångt lärande och så långt möjligt undanröja hinderför vuxnas studier om återkommande utbildning skallkunna bli en reell möjlighet för allt fler. Den kraftigautbyggnad som skett av ungdomens utbildning harfördjupat den utbildningsklyfta som finns mellan yngre ochäldre. Närmare 800 000 svenskar har kortare formellutbildning än nio år.Under intryck av den internationella debatten omåterkommande utbildning och livslångt lärande samt avstarka fackliga krav kom de fördelningspolitiska målenalltmer i förgrunden. Det övergripande målet blev därföratt åstadkomma en utjämning av den faktiska levnadsnivån.Den snabba utvecklingen mot ett merakunskapsintensivt arbetsliv skärper anspråken påvuxenutbildningen. Att utveckla näringslivet blir i långastycken liktydigt med att utveckla den mänskligaarbetskraften.De reformer som genomförts tog fasta på vuxnasekonomiska förutsättningar att delta i studiearbetet. År1975 infördes vuxenstudiestöden för att ersättainkomstbortfall då studier genomförs. Genom lagstadgadrätt till ledighet för studier och olika former av studiestödfortsatte de fördelningspolitiskt inriktade satsningarna. Iförsta hand styrs stöden till dem som har en tidigare kortareutbildning och svåra arbetsförhållanden. Studieledighetenoch stöden har haft ett avgörande inflytande för de vuxnasmöjligheter att studera, och studier har blivit en reellmöjlighet för alla medborgare.Medel för vuxenstudiestöd finansieras genomarbetsgivaravgiftens utbildningsavgift. Tanken var, dåvuxenstudiestöden infördes, att alla i ett kortare perspektivskulle få minst gymnasiekompetens. skullehögskoleutbildning göras möjlig för flertalet.Utbildningsavgiften höjdes dock inte under de borgerligaregeringsåren --1982, vilket lett till att hälften av desom söker vuxenstudiestöd får avslag.StödenDet särskilda vuxenstudiestödet (svux) beviljasfrämst för utbildningar på grundskole- ochgymnasieskolenivå. Utbildningarna i dessautbildningsformer ger också rätt till detta stöd. Det handlarom längre studier vid gymnasieskolor, folkhögskolor,och statlig vuxenutbildning och vissa andragymnasiala utbildningar. Det är endast studerande vid deyrkestekniska linjerna (YTH) som kan få stöd vad avserhögskoleområdet. Avsikten var då vuxenstudiestödeninfördes att detta stöd i ett längre perspektiv skulle leda tillhögskoleutbildning.Svux är uppbyggt enligt inkomstbortfallsprincipen,varför storleken på stödet relateras till inkomsten före detatt studierna påbörjades. Stödet består avvuxenstudiebidrag, som är en skattepliktig inkomst, ochstudielån.Den viktigaste uppgiften för ersättningsformenkorttidsstudiestöd är att rekrytera personer med korttidigare utbildning och svåra arbetsförhållanden till studierav överbryggande karaktär.Korttidsstudiestödet fick sin senaste utformning 1 juli1987, då det tidigare timstudiestödet och inkomstbidraget iett dagstudiestöd slogs samman. Kostnadsersättningeninternatbidrag finns kvar som stödform och utnyttjas avarbetstagare som deltar i en kort kurs vid folkhögskola ellervid statens skolor för vuxna.Den uppsökande verksamheten utgör ett mycketväsentligt inslag i arbetstagarorganisationernas rekryteringtill såväl korta som mer omfattande studier. Utan eneffektiv rekrytering på arbetsplatserna är risken mycket storatt målsättningen om att utjämna skillnaderna i utbildningmellan äldre och yngre generationer inte kan uppfyllas.Den borgerliga regeringens förslag och effekterI en situation med hög arbetslöshet och låg tillväxt, medminskande ungdomskullar, och då internationaliseringenställer högre krav på språkkunskaper, föreslår denborgerliga regeringen betydande neddragningar påvuxenutbildningens och vuxenstudiestödens område.I stället för att föra kraftiga resurstillskott till åtgärdersom på ger betydande vinster både för denenskilde och för samhället, i form av bl.a.kunskapsuppbyggnad och kompetens, vill regeringen sparapå insatser som är angelägna främst för korttidsutbildade,handikappade och invandrare. Det handlar om åtgärdersom innebär en andra chans för dessa grupper -- en andramöjlighet att förändra sitt livs innehåll. Det handlar om atthöja ribban ett par steg eller pröva ett yrke på ett annatområde. Möjligheterna blir betydligt mindre genom deåtgärder regeringen vidtar i budgetpropositionen.Minskningen med 225 milj.kr. av anslagen till vuxenstudiestöden medför attfärre korttidsutbildade löntagare, handikappade ochinvandrare kan påbörja vuxenstudier. Den sammantagnaeffekten av reduceringen av bidragen innebär på kort siktatt arbetslösheten ökar. På undermineras den förindustrin och arbetslivet i övrigt nödvändiga kunskaps- ochkompetensuppbyggnaden. Det handlar om en orationelloch orättfärdig politik när behoven är som störst.Det ovan redovisade förslaget rycker undan grunden fören aktiv rekrytering på arbetsplatserna. Regeringensslopande av de bägge anslagen på rekryteringsområdet omtillsammans . kan inte ses som en besparing föreslagen ur ettlångsiktigt utbildningspolitiskt intresse, då skälen till attpåbörja längre studier grundläggs genom de kortarekurserna.Av de förslag som lämnats av , harregeringen i budgetpropositionen lösgjort slopande avkollektiva ansökningar, samt förslagen om begränsatämnesval och begränsad åldersgräns. Vi menar att det äravsevärt bättre att se helheten i de förslag som lämnats iutredningens betänkande.Våra förslagVuxenutbildningsavgiftens medel finansierar andraverksamheter än de avgiften ursprungligen avsåg. Vi anseratt resurserna skall utnyttjas för avsedda ändamål, dvs.samtliga medel från avgiften bör tillförasanslagsposten Vuxenstudiestöd m.m.I betänkandet Ett samordnat vuxenstudiestöd, somlämnats av , föreslås i huvudsak attstuderande i basämnesutbildning på grundläggande nivåborde erhålla ett stöd motsvarande det nuvarandeutbildningsbidraget, att i princip alla studerande pågymnasial nivå borde erhålla ett stöd motsvarande detnuvarande särskilda vuxenstudiestödet samt att detsärskilda vuxenstudiestödet och utbildningsbidraget iarbetsmarknadsutbildningen borde sammanföras till ettstudiestöd som benämns vuxenstudiestöd men med skildabidragsnivåer.Vidare föreslås att beräkning och utbetalning av det stödsom motsvaras av det nuvarande utbildningsbidraget bordeöverföras från RFVs område till CSNs område, attstödformen särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa upphör,att stödformen utbildningsarvode för studerande vid vissalärarutbildningar upphör och ersätts med studiemedel ellervuxenstudiestöd samt att det nuvarandekorttidsstudiestödet och timersättningen vid vissavuxenutbildningar sammanförs till ett studiestöd sombenämns timersättning.Ett annat förslag är att göra förändringar av vilka ämnenman kan läsa med korttidsstudiestöd. föreslås ensärskild resurs för fackliga studier.FinVux-utredningens förslag behandlas nu inomregeringskansliet. Vi anser inte att några störreförändringar bör göras i fråga om vuxenstudiestöden ellerregeländringar intill dess att en större samlad översyn medanledning av förslag har gjorts. Istället bör stöden i princip utgå på samma sätt som tidigare,och främst bör korttidsstudiestöden och de anslagspostersom har med rekryteringsfrämjande åtgärder att göratillföras medel.Mot denna bakgrund kan vi inte acceptera denedskärningar som den borgerliga regeringen föreslår.Kunskapstillväxten på alla nivåer i samhället måste istället stimuleras. Detta är nödvändigt för att vifortsättningsvis skall kunna få se nya kunskaper förvandlaarbetsmarknader, förrycka dominerande teknologier ochförskjuta kunskapsmässiga tyngdpunkter mellannationerna.Regeringens förslag får negativa effekter påsysselsättningen, tillväxten samt kompetens- ochkunskapsutvecklingen. Genom att korttidsutbildade integes samma möjligheter till vidare utbildning försenas ellerförsvinner dessutom behörighetsgrunden till högskolan,vilken i ett längre perspektiv tett sig som en vidareutbildningschans. anslag måstei sådan storleksordning tillföras ytterligare medel att degrupper som genom regeringens förslag blir drabbade inteutsätts eller blir fråntagna sina möjligheter att vidareutbildasig.Med hänvisning till vår motion omvuxenutbildningsnämnder och studiemedelsnämndenföreslås här att . förs till CSNs anslag för dessa nämnders verksamhet.Dessutom anvisar vi . för administrationen av uppsökande verksamhetm.m. från anslagsposten Särskilt vuxenstudiestöd till F 1.Centrala studiestödsnämnden.Sammantaget tillför vi korttidsstudiestöden och denuppsökande verksamheten på arbetsplatser . utöver vad regeringen föreslår ibudgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till anslaget F 4. anslagsposten föruppsökande verksamhet anvisar 55000000kr.,2. att till anslaget F 4. anslagsposten planeringm.m. av uppsökande verksamhet anvisar 20000000kr.,3. att till F 4. anslagsposten Korttidsstudiestödanvisar 150000000kr. utöver vad regeringen har föreslagit eller således 226000000kr.,4. att till F 4. anslagsposten Särskiltvuxenstudiestöd anvisar 5000000kr. mindre än vad regeringen föreslår eller således 1185300000kr.,5. att godkänner att 50400000kr. av de medel som tillfaller staten genomutbildningsavgiften används för att delvis finansieraanslaget . m.m.,6. att beslutar att till anslaget . m.m. anvisa 5000000kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således 154977000kr.,7. att godkänner att 113100000kr. av de medel som tillfaller staten genomutbildningsavgiften används för att delvis finansieraanslaget C 1. Bidrag till folkbildningen,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regeländringar påvuxenstudiestödsområdet.