mot · GF02Ub225 · 1992-01-27 00:00:00 — Trots attregeringen har gjort frågan om ''skolpengen'' till ett av sinastora huvudnummer, sägs inte mer än en halv mening ibudgetpropositionen.Dagens system, där varje kommun tilldelas ett anslag föralla former av utbildning, möjliggör en stor flexibilitet.Behovet av stöd varierar och förändras under utbildningensgång. En ''skolpeng'' som statiskt relateras till eleven blirdärför fel och strider mot den decentralisering av detekonomiska ansvaret för skolan som beslutats av riksdagen.Kommunerna har ansvaret för att fördela och prioriteraresurserna så att varje skola och varje elev får de medel sombehövs för att uppnå bästa möjliga resultat. En av riksdagenbeslutad ''skolpeng'' griper in i det kommunala självstyretoch bidrar även till att kommunerna kan undandra sig sittlokala ansvar för skolan. Detta får inte ske.I moderatstyrda kommuner har det numera blivit vanligtatt kalla det bidrag som går ut till skolorna ''skolpeng''. Detär naturligtvis fritt att ge elevbidraget en annan benämning,men om det innebär att resurstilldelningen till skolornaändras genom att ingen eller mindre hänsyn tas till elevers,klassers och skolors olika behov, så kan vi inte accepteradetta. Ett sådant system skulle slå mycket hårt mot allaelever som behöver särskilda insatser utöver vadgenomsnittsresursen kan ge.Om man å andra sidan skulle väga in elevers behov,beräknat individ per individ, i ''skolpengen'' uppstår gravaintegritetsproblem. Någon tjänstman eller styrelse skabevilja extraresurser till individuella elever -- elever skulledirekt åsättas prislapp. Utan att träda den kommunalabeslutsrätten för när vill vi varna för vad regeringens ochborgerliga kommunalpolitikers tal om ''skolpeng'' kankomma att leda till. Vi anser att denna fråga noga måsteföljas av riksdagen.7. Privata skolorDet omfattande decentraliserings- ochavregleringsarbete som genomförts inom skolområdet desenaste åren, under den socialdemokratiska regeringen,innebär att kommunerna nu har stor frihet att inom deramar som angivit besluta om sinskolorganisation. Möjligheterna att anordna skolor medalternativ pedagogik, en specifik intresseprofil ellerannorlunda organisation och styrelseformer är givna. Det ärbåde viktigt och nödvändigt för skolans fortsatta utvecklingatt kommunerna utnyttjar dessa möjligheter. Vi ärövertygade om att detta också kommer att ske. Dettabedömer vi vidare kommer att begränsa behovet avalternativa skolor med annan huvudman i framtiden.Regeringen aviserar i budgetpropositionen enproposition om medel till fristående skolor i vår.Regeringens syn på fristående skolor -- eller ''privatskolor''som framstår som en mer adekvat beteckning, -- ochkopplad till den, ''skolpengen'', inger stora farhågor förutvecklingen framöver. Vi vill därför framhålla vissaprincipiella utgångspunkter i synen påstatsbidragsberättigade skolor.Från och med /93 skall elever i privataskolor räknas in i underlaget för sektorsbidraget tillkommunerna. Enligt beslut skall kommunendärefter fördela resurserna efter behov till samtligaskolor, såväl offentliga som privata. Privatskolor får inte bliett medel för kommunerna att undandra sig ansvaret förskolan och för elevernas utbildning. Dessa skolor måstedärför i princip räknas in i den kommunalaskolorganisationen och i kommunens skolplan presenterassom en del av utbildningsutbudet.Läroplanen speglar det svenska samhälletsgrundläggande värderingar om demokrati, tolerans ochmänniskors lika värde. De privata skolorna skall följaläroplanen för att godkännas. De skall därmed också följasupp och utvärderas enligt samma principer som detkommunala skolväsendet. ska vara denmyndighet som ansvarar för godkännande och uppföljningav privatskolor. Det skall vara möjligt för alla elever i enkommun att få information om och välja utbildning i enprivatskola. Detta innebär att den privatskola som tar emotstatliga och kommunala bidrag inte får upprättadiskriminerande antagningsregler. Om undantag önskasfrån denna princip måste detta underställas den kommunalaskolstyrelsen eller det organ som beslutar om bidragen tillprivatskolorna. En speciell fråga för privatskolor äravgifterna. I privatskolor med statsbidrag som blirlikvärdigt grundskolornas blir inte avgiften en avgörandefinansiering utan ett sätt att mycket effektivt utestänga vissaelever och därmed åstadkomma segregering av eleverna.Den socialdemokratiska regeringen tillsatte därför enutredning med uppgift att dels redovisa konsekvenserna avett fortsatt avgiftssystem och dels överväga vilka krav somstaten bör ställa på privatskolor som en följd av den ändradebidragsordningen. Vi avvaktar utredarens förslag men villredan nu säga att vi har en mycket restriktiv inställning tillavgifter i privatskolor. I avgifternas vara eller inte varaåterfinns trovärdigheten i valfriheten, en valfrihet för allabarn och deras föräldrar.8. Stimulansbidrag för förbättring av den fysiska miljöni skolanI samband med kommunaliseringen av lärartjänsternainfördes ett stimulansbidrag för förbättring av den fysiskamiljön i skolan. Det har kommit att få stor betydelse förden, på många håll, absolut nödvändiga upprustningen avskolmiljön. Ansökningarnas omfattning visar på storabehov ute i kommunerna. Många kommuner har litat påriksdagens besked om ett flerårigt stöd, och påbörjat ettlångsiktigt arbete för bättre skolmiljöer.Regeringen har föreslagit att statsbidraget skaavskaffas. Det innebär att många viktiga projekt avbryts ibrist på pengar. Med vetskap om kommunernas svåraekonomiska problem innebär detta sannolikt att mycket fåmiljöförbättrande åtgärder kan genomföras under denärmaste åren. är arbetslösheten blandbyggnadsarbetare på väg upp till en skrämmande hög nivå.Vi yrkar därför avslag på regeringens förslag att avskaffastimulansbidraget för förbättring av den fysiska miljön iskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en likvärdig utbildning,2. att beslutar om extrainsatser i skolan påtemat ''Rör inte min kompis'',3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans arbetslivsorientering isamverkan med arbetsmarknaden,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktiven tillläroplanskommittén,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöfrågorna,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationell förståelse,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kunskapssynen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att välja skola,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett demokratiskt arbetssätt,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stärka elevernas ställning ibeslut som rör deras skola,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målen för föräldrainflytandet,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett gemensamtmåldokument för barnomsorg och skola,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktiven tillbetygsberedningen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildningen,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidragen till skolan,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om privatskolor,17. att avslår regeringens förslag tillavskaffande av stimulansbidraget för förbättring av denfysiska miljön i skolan.