mot · GF02Jo204 · 1992-01-27 00:00:00 — Den strukturförändring som genomförs inom detsvenska jordbruket syftar till att anpassa produktionen tillefterfrågan i landet. Ca en tredjedel av landets åkerarealmåste bort räknad på dagens produktions- ochintensitetsnivå i jordbruket enligt (Reidius, l990). Olika former avstimulans till ersättningsproduktion (annat än livsmedel)ingår i omsättningsprogrammet samt att odlarna får ettomsättningsstöd för att snabbt genomföra omställningen.På kvarvarande åker drivs jordbruket med brukadekonventionella odlingsmetoder.Enorma förändringar kan komma att ske i det svenskakulturlandskapet. I exempelvis med dessmångsidiga och mer miljövänliga jordbruk från iöster till i väster måste ca hälften av åkerarealenförsvinna ur livsmedelsproduktionen -- som detmer kemikalieintensiva jordbruket på slättbygden drivsvidare med ökade krav på effektivitet i skuggan av fallandepriser.Effekten i form av omfattande jorbruksnedläggelser kankomma att lindras i den utsträckning andra grödor,respektive andra användningsområden för nuvarandegrödor, kan ersätta livsmedelsproduktionen. En svensketanolproduktion kommer enligt nu gällande planer attkräva spannmål från ca 100.000 ha åker -- en dryg tiondedelav den areal som förväntas avvecklas frånlivsmedelsproduktionen.Ett annat sätt att komma till rätta medöverskottsproblemen är att reducerakemikalieanvändningen i jordbruket i stället för att minskaåkermarken och antalet bönder. På så sätt skulle bådeproduktionsbalans och miljövinster kunna göras till förmånockså för ett bibehållet levande landskap. Ialternativ/ekologisk odling är skördenivån i regel ca 20%lägre än i konventionell odling. Detta i kombination medmera vallodling även i slättbygderna skulle skapa enproduktionsbalans.I ''Omställning 90'' skapades en möjlighet att få etttreårigt stöd för omläggning till alternativ odling.Omläggningen skulle påbörjas ochgenomföras . Stöd utgick med 700-2.600 kr/ha. Insatsen var mycket framgångsrik. Den arealsom odlas med ekologiskt anpassade metoder fyrdubbladesfrån ca 10.000 ha till ca 40.000 ha. Detta innebär dock attendast av den odlade arealen brukas på detta sätt.Det borde vara angeläget att möjliggöra en fortsattsådan omställning. Detta borde utgöra ett naturligt inslag iden pågående omstruktureringen av det svenskajordbruket.Resurserna för forskning och rådgivning kringalternativa odlingsformer bör därför byggas ut kraftigt. Detbör ske dels inom statliga forsknings- och rådgivningsorgan,dels genom stöd till den alternativa odlingens egnaorganisationer. Lantbrukare som önskar övergå till odlingutan handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel bör bliberättigade till omställningsbidrag på samma sätt som desom går över till alternativa grödor. Likaså bör odlingar somfyller dessa krav befrias får avgifter som finansierar exportav livsmedelsöverskott.I ett längre perspektiv skulle ytterligare miljöavgifter påhandelsgödselkväve kunna leda till minskadkvävegödselanvändning särkilt i slättbygden däranvändningen är hög. Intäkterna skulle återföras tilljordbruket och kunna användas för att ersätta lantbrukarnaför jordbrukets landskapsvårdande insatser.Den lägre intensiteten skulle leda till större arealbehov,ökad vallodling med baljväxter för ökad självförsörjningmed kväve samt bästa möjliga utnyttjande av växtnäring idet överskott av stallgödsel som finns på landets djurgårdar.Detta skulle verka i riktning mot principerna för ettekologiskt/alternativt jordbruk där högsta möjligarecirkulation (hushållning) med växtnäringsämnenaeftersträvas samt där åkern och baljväxterna möjliggörsjälvförsörjning med kväve.Användningen av kemisk bekämpning av ogräs ochskadegörare kan upphöra, markens struktur ochbördighetsegenskaper förbättras och man kan uppnå ettreducerat växtnäringsläckage osv. Det går att visa attinsparade kostnader för handelsgödsel ochbekämpningsmedel motsvarar en lägreproduktionsnivå (A. m fl, l988). Alla former avförädling av ger brukaren ytterligare intäkter ochekonomisk ersättning för vallen.Både företagsekonomiska och samhällsekonomiskaberäkningar kan visa att det skulle vara lönsamt att läggaom svenskt jordbruk i enlighet med de metoder somtillämpas i alternativt/ekologiskt jordbruk.De grundläggande motiven är dock den långsiktigahänsynen till miljön och resurshushållningen. Detta ärvärden vi ej kan mäta på någon marknad i form av tillgångoch efterfrågan, men som dock är avgörande för vårframtid.Miljöavgifter i kombination med en ersättning förjordbrukets landskapsvårdande insatser skulle kunnabidraga till att återerövra den svenska landsbygden med ettlivskraftigt jordbruk. Rätten och skyldigheten att på dettasätt utveckla jordbruket med resurshushållning sommålsättning måste också av oavvisligt hävdas i defortsatta internationella förhandlingarna inom ,och i relationerna med EG. Detta bör bliförebildligt även för övriga länder. Skyddet för bibehållenåker borde regleras i lag som politiska åtgärderskall syfta till största möjliga hushållning med jordensbegränsade resurser till förmån för kommande släktled.I det förslag till jordbruksreform som diskuteras inomEG föreslås bl.a. att bidrag införs för att uppmuntralantbrukare att använda miljövänliga produktionsmetoder.Därmed avses bl.a. ett kraftigt minskat utnyttjande avinsatsvaror som kan vara miljöfarliga såsombekämpningsmedel och handelsgödsel.En successiv omläggning till ett mer resurs- ochmiljöanpassat jordbruk kräver, som vi redan framhållit,betydande insatser vad gäller utbildning och rådgivning tillsamtliga som arbetar inom jordbruket, företag ochmyndigheter, samt en omorientering av forsknings- ochförsöksverksamhet.Ett omställningsstöd skulle kunna utformas så att entredjedel av arealen på en enskild gård räknas somomställningsareal för gårdar som läggs om till ekologiskodling. Detta skulle innebära ett omläggningsstöd på igenomsnitt per ha som läggs om till odling utanbekämpningsmedel och handelsgödsel. En välutveckladkontrollapparat finns redan för den ekologiska odlingen ochskulle kunna användas också i detta sammanhang.Regeringen har tagit initiativ till en utvärdering av dennya jordbrukspolitiken. En naturlig utgångspunkt måstegivetvis vara att rädda landskapsmiljön och främja enekologisk utveckling inom det svenska jordbruket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att åtgärder för attfrämja odling utan handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel skall ingå i den aviserade utvärderingenav omställningen av det svenska jordbruket.