ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Fi98 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Alltsedan hösten 1990 har arbetslösheten ökat i Sverige.Ökningen fortsätter. Även om den nuvarande regeringenoch gör stora insatser för att komma till rätta medden ökande arbetslösheten, kommer arbetslösheten attfortsätta att vara hög . Någonallmän konjunkturuppgång tycks inte komma förrän under1993. Eftersom många industrier har ledigproduktionskapacitet, kommer det att dröja innan industrinmera påtagligt nyrekryterar arbetskraft. Särskilt allvarlig ärungdomsarbetslösheten.Genom riksdagsbeslut har dengrundläggande högskoleutbildningen tillförts 5000 platser utöver vad den dåvarandesocialdemokratiska regeringen föreslog. Den nuvaranderegeringen föreslog en ökning med ytterligare 2000 platserfr.o.m. Detta blev också riksdagensbeslut. I budgetpropositionen 1991/92:100 bil. 9 och iproposition 1991/92:75 har totalt från regeringen föreslagitsytterligare dimensioneringsökningar på sammanlagt 5000platser fr.o.m . Detta innebär att antalethögskoleplatser successivt kommer att öka kraftigt, vilketär nödvändigt vid en internationell jämförelse, om vi iframtiden skall kunna hävda oss i den allt hårdnandeinternationella konkurrensen.Eftersom under den tidigare socialdemokratiskaregeringen inte satsade tillräckligt på den högreutbildningen, kommer den nuvarande regeringens kraftigadimensioneringsökning att innebära påfrestningar förhögskoleorganisationen. med den kraftigakvantitativa satsningen på den grundläggandehögskoleutbildningen är det givetvis nödvändigt attupprätthålla en god kvalitet i utbildningen. Därför kan detvara vissa problem med att snabbt ytterligare öka antaletplatser på de grundläggande linjerna inomhögskoleutbildningen utöver regeringens förslag.Annorlunda förhåller det sig med det s.k. LIF-anslaget.Särskilt de mindre och medelstora högskolorna har genomsin flexibilitet och sina närkontakter inom sina resp.geografiska ''ansvarsområden'' utomordentligt godamöjligheter att ordna ytterligare kurser. De friståendekurserna kan också ges på flera orter inom respektivehögskolas ''område''. På så sätt förstärks den inomregionalabalansen. Många har nämligen svårigheter att bedrivahögskolestudier långt från hemorten.Behovet av fort- och vidareutbildning tilltar allteftersomkunskapssamhället växer. Omsättningen av kunskaper gårallt snabbare. Många arbetslösa har behov av fort- ochvidareutbildning och borde kunna delta i olika friståendekurser i högskolans regi.I motioner har redovisats hurHögskolan /haft alldeles för låga LIF-anslag i jämförelse med övriga högskolor. Detta borde nugå att rätta till. /har godamöjligheter att snabbt ordna kurser för att tillgodose inomregionen aktuella behov. Därför bör HögskolanEskilstuna/tillföras ytterligare medel på LIF-anslaget motsvarande 200 årsstudieplatser utöver vad somtidigare föreslagits. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att högskolan /Västeråstilldelas ytterligare medel på LIF-anslaget motsvarande 200årsstudieplatser utöver vad som tidigare föreslagits.
mot · GF02K25 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Regeringen föreslår att 50 milj.kr. skall anslås förinformationsinsatser om europeisk integration /93. Bidraget är främst tänkt att utgå tillfolkbildningsverksamhet -- i första hand tillstudieförbunden -- men även andra organisationer börkunna beviljas bidrag. Regeringen föreslår att en särskilddelegation skall inrättas för utdelning av bidragen.Ett sådant fördelningssystem innebär att varje lokalanordnare -- t.ex. studieförbundens cirka 1 100lokalavdelningar -- skulle inlämna projektansökningar tillden centrala myndigheten. Detta blir ohanterligt ochkostnadskrävande. Tidsmässigt sett finns också betydanderisk för att verksamheten inte kan komma igång förrän islutet av hösten.Sedan tillkomst är dettaett vedertaget organ för fördelning av medel till verksamhetinom folkbildningens organisationer -- studieförbund ochfolkhögskolor. har erfarenhet av ochberedskap för bidragsfördelning och administration, vilketminskar risken för onödig byråkrati.Folkbildningen har tidigare visat sig vara en ovärderligtillgång i liknande sammanhang, t.ex. införfolkomröstningen om kärnkraften då i stort sett varjesamhälle och stadsdel hade sina egna studiecirklar ochandra aktiviteter.Detta underströk ett enhälligt kulturutskott i sitt senastebetänkande om folkbildningen där man gav regeringen tillkänna:Det råder enighet om att det behövs en omfattandeinformation före en folkomröstning om svensk anslutningtill EG. Inför beredningen av frågan om medel till dennainformation vill kulturutskottet särskilt framhålla vikten avatt den bredd, flexibilitet och tidigare erfarenhet frånliknande studie- och informationskampanjer som finnsinom folkbildningen, speciellt studieförbunden, tas till vara.Då praktiskt taget hela det svenska föreningslivet äranslutet till något av de elva studieförbunden kan en allsidigoch djupgående diskussion äga rum via dem.Med hänsyn till föreningslivets omfattning är det därförangeläget att huvuddelen av det föreslagna anslaget avdelastill folkbildningsverksamhet.Vi föreslår därför att 40 milj.kr. av det föreslagnabeloppet avdelas för verksamhet inom folkbildningen ochatt dessa medel tilldelas för fördelning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att 40 milj.kr. av det föreslagnaanslaget till informationsinsatser om europeisk integrationtilldelas för fördelning.
mot · GF02K27 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Informationsarbetet inför EES och eventuell EG-anslutningSveriges förhållande till det europeiskaintegrationsarbetet engagerar allt fler människor i vårtsamhälle. Det ställs allt fler frågor om EG och om vad somhänder när 1993 får tillträde till EG:s inre marknadgenom EES-avtalet.I mitten av detta decennium kan vara medlem avEG, som då håller på att utvecklas till en europeisk union.Denna utveckling innebär stora förändringar i vårtsamhälle, som kommer att påverka oss alla.Regeringen kommer enligt regeringsförklaringen att''med all kraft verka för att vårt land blir fullvärdigmedlem av den europeiska gemenskapen'' och söka ''ett såbrett samförstånd som möjligt kring politik i dennafråga''.För att kunna uppnå samförstånd och träffa avtal ommedlemskap är det viktigt för att inte säga nödvändigt med''grundläggande och lättillgänglig information'' somregeringen skriver i kompletteringspropositionen (prop.1991/92:150). Bidrag är främst tänkta att utgå tillfolkbildningsverksamhet och stöd ska kunna lämnas förframtagande och distribution av material, kurser,konferenser, utställningar, studiebesök ochinformationsbanker.Enligt min mening bör denna informationsverksamhetkompletteras med kontinuerlig, lättillgänglig och allsidiginformation till alla hushåll. Ansvaret för dennainformation bör åvila . Särskiltinformationsmaterial bör även utarbetas förgymnasieskolans elever.För att politiskt och demokratiskt kunna belysakonsekvenserna av integrationsarbetet inför allmänheten ärdet betydelsefullt att riksdagspartierna inom ramen förberäknade anslag ges bidrag för kunskapsinhämtande,utbildning och utåtriktad information.Min förhoppning är att vi alla i vårt land införfolkomröstningen ska ha beretts möjlighet att på ettnyanserat och ödmjukt sätt få del av information om detframtida . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information till hushålloch gymnasieelever,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till riksdagspartierna.
mot · GF02N58 · 1992-05-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:153 Rekonstruktion av Nordbanken Regeringen har lagt enproposition om räddning av Nordbanken. Redan tidigt i denfinansiella krisen krävde åtgärder för attreda ut olika aktörers agerande. Dåvarandebankinspektionens roll har t.ex. inte blivit ordentligtutredd. Varför slog den inte larm? Vi får intrycket att densilade mygg och svalde kameler.Trots att bankkrisen är ett internationellt fenomen harman allt eftersom perspektivet vidgats kunnat se att densocialdemokratiska regeringen gjorde ett strategisktmisstag när man först släppte på valutaregleringen ochsedan genomförde skattereformen istället för tvärtom.Samtidigt som man helt uppenbart inte förstod att om mansläpper på valutaregleringen måste kontrollorgan sombankinspektionen stå starkt rustade med personellaresurser och lagar som gör det möjligt att ingripa närmarknadens aktörer inte klarar att hantera den nyvunnafriheten. Detta var inte fallet.Mycket tyder på att det inte är sista gången som regeringoch riksdag tvingas gripa in och städa upp i bankernasaffärer, men förhoppningsvis har banker och finansbolaglärt sig läxan för överskådlig framtid. Vi tror emellertid inteatt det svenska folket kommer att nöja sig med svepandeförklaringar av vad som hände . Därförkräver vi att det tillsätts en utredning som gör en fördjupadanalys av vad som hände med ekonomin under 1980-talet.Hur agerade regeringarna, , statenskontrollorgan, de ekonomiska institutionerna ochföretagen ? Vilka är vinnarna och förlorarna?Utredningen bör vara parlamentarisk.Regeringen vill betala per aktie i de av aktierna som inte ägs av staten. Det kostarstaten ca . Det är främst institutionellaplacerare som och som ägermerparten av dessa aktier. Vi anser det olämpligt att betalaöverkurs för dessa aktier som torde vara så gott somvärdelösa.Vänsterpartiet har i tidigare motioner konsekvent krävtatt större förändringar av statens ägande i företag skallbeslutas av . Därför avslår vi regeringens begärani hemställanspunkterna 9, 10 och 11 om bemyndigande attsälja aktier i och . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en utredning kring 80-taletsekonomiska turer enligt vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om priset på aktierna i ,3. att avslår hemställanspunkt 9 ipropositionen där regeringen vill ha ett bemyndigande attsälja aktierna i det aktiebolag som bildas för att innehaaktier i ,4. att avslår hemställanspunkt 10 ipropositionen där regeringen vill ha bemyndigande att säljaaktierna i det nybildade aktiebolaget ,5. att avslår hemställanspunkt 11 ipropositionen där regeringen vill ha bemyndigande att säljade aktier i som kan förvärvas med stöd avbemyndiganden i hemställanspunkterna 4 och 6.
mot · GF02Sk31 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m (kompletteringsproposition) I proposition 1991/92:150 bilaga I:5, 3 Skatteförvaltningoch exekutionsväsendet, behandlasbeskattningsavdelningens organisatoriska ställning.Sedan den 1 juli 1988 är punktskatteavdelningenlokaliserad till . I RSV Rapport 1992:2 röranderiksskatteverkets roll och arbetsuppgifter diskuteras tvåalternativa organisatoriska lösningar förpunktskatteavdelning. Dels framförs tanken på attavdelningen bildar en egen fristående myndighet, dels somett annat alternativ att arbetsuppgifterna påpunktskatteområdet förs över till skattemyndigheten iKopparbergs län.I propositionen framhålls att frågor om punktskatteräven fortsättningsvis skall handläggas i och attändringen sker från den 1 juli 1993.Eftersom en överflyttning av arbetsuppgifter tillskattemyndigheten kräver en ingående planering, anser viatt redan nu bör ge regeringen till känna vad somovan sagts om beskattningsavdelningens organisatoriskaställning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beskattningsavdelningensorganisatoriska ställning.
mot · GF02So30 · 1992-05-06 00:00:00 — med anledning av skr. 1991/92:136 Redovisning för fördelning av medel från allmänna arvsfonden under /91 Avskaffa allmänna arvsfonden!När någon avlider utan närmare släktingar och utan attha upprättat testamente, går arvet till allmänna arvsfonden.Den förvaltas av kammarkollegiet i som ensärskild fond, och går inte in i statens budget.Kammarkollegiets kostnader för finansförvaltningen avfonden och avvecklingen av dödsbon m m uppgick förraåret till drygt 1,9 milj.kr. resp drygt 3,5 milj.kr., vilket tasur fonden. I ägnas sex årsarbetskrafter åtuppgifter som rör allmänna arvsfonden. Dessa personerslön betalas av skattemedel. Fonden medför alltså utgifterför staten och inga inkomster.Bidrag ur fonden kan sökas till vård och fostran av barnoch ungdom samt omsorg om handikappade. /92 beräknas 180 milj.kr. delas ut.Det är mycket krångligt att få pengar ur fonden. Manbinder sig , eftersom pengarna måste lämnastillbaka om det visar sig att den anläggning man byggt delvisför fondens pengar hellre bör änvändas till någotannat ändamål.Det blir också orimligt byråkratiskt och trögt, när vännertill den avlidne vill att en del av kvarlåtenskapen skallanvändas t.ex. för en vacker gravsten.Jag anser att allmänna arvsfonden bör avskaffas. Låt istället egendomen tillfalla den kommun där den döde varbosatt.Kommunen skulle själv besluta hur man önskadeanvända tillgångarna. Ofta behövs fastigheter att byta ut vidomarronderingar eller för att underlätta kommunensplanering, eller vid bildande av naturvårdsområden. Medärvda kontanter kunde kommunen helt enkelt förstärkabudgeten eller t.ex. skapa en fond till ändamål somkommunen anser sig vilja stödja. Kostnaderna förförvaltningen får naturligtvis bestridas ur de medel somkommer in. På detta sätt skulle staten göra en viss besparingoch åtskillig byråkrati undvikas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atti enlighet med vad som anförts i motionen bör allmännaarvsfonden avskaffas till förmån för kommunerna.
mot · GF02T23 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Mot bakgrund av beslut om omfattandeförändringar i taxestrukturen, som bl.a. innebar kraftigaprishöjningar för hushållen, beslutade i december1991 att uppskjuta den tidpunkt från vilken självskall få bestämma sina taxor. I stället för att träda i kraft den1 senarelades tidpunkten till den 1 juli 1992.Under tiden skulle regeringen, enligt beslut,analysera alternativa pristak för teletaxorna och återkommatill med underlag för ett nytt ställningstagandeunder våren 1992.Enligt beslutet skulle ett nytt pristak i förstahand vara knutet till den del av verksamhet därverket i praktiken har monopol, främst på hushållsområdet.Dessutom skulle övervägas om kraven skulle skärpas påverket att genom lägre prishöjningar än enligt det tidigareförslaget vidareföra en större del av produktivitetsvinsternatill hushållen.Regeringen har ännu inte redovisat några av de avriksdagen begärda underlagen angående den framtidateletaxepolitiken. I kompletteringspropositioneninformeras om att ett arbete har inletts ikommunikationsdepartementet men att detta inte kommeratt redovisas för förrän i höst.I propositionen anförs att i avvaktan på det arbetet ochatt regeringen återkommit till med förslag tillbl.a. pristak och principer för en framtida taxestruktur börnågon genomgripande omstrukturering av taxorinte genomföras . Trots detta föreslås ipropositionen att den uppskjutna ändringen i förordningenom ändring i teleförordningen likafullt bör träda i kraft den1 juli 1992.Det är, enligt vår uppfattning, rimligt att rätten attbesluta om teletaxorna överförs till först efter detatt principerna för taxesättning och pristak beslutats avriksdagen. Eftersom det är oklart när regeringen kommeratt redovisa de av begärda underlagen är det intemeningsfullt att nu fastställa något nytt datum förikraftträdande av de nya reglerna. Rätten att besluta omteletaxorna bör därför inte överföras utananstå till dess fått ovannämnda underlag. Vibeklagar att regeringen genom denna fördröjning avutredningen medverkar till att skapa osäkerhet om deframtida villkoren för och konsumenterna.Televerket förordar att abonnemangsavgiften förhushållen höjs med per kvartal. Ipropositionen redovisar kommunikationsministern att hananser att denna höjning är rimlig. Skrivningarna ipropositionen kan tolkas som att regeringen vill inhämtariksdagens åsikt i fråga om denna höjning. Det är enligt vårmening orimligt att begära att skall ta ställning tilldetta utan att något beslutsunderlag presenterats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om teletaxorna.
mot · GG02Fi2 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:36 Vissa frågor om den kommunala ekonomin Förslag om ett särskilt övergångsbidragDen kommunala ekonomin påverkas 1993 av en radförändringar som grundar sig på riksdagsbeslut.Skattereformens effekter slår igenom. Ett nyttskatteutjämningssystem genomförs som ett nyttutbetalningssystem tillämpas för utbetalning avkommunalskatt och statsbidrag.Detta kräver en rad omfördelningar mellan stat ochkommun som till betydande del måste ske schablonmässigt,vilket naturligtvis inte ger fullständig rättvisa. I vissa fall kanavvikelserna bli högst betydande.Då det gäller statsbidragen så finns en övergångsregelsom innebär att ingen kommun 1993 till följd av det nyastatsbidragssystemet skall vinna eller förlora bidragöverstigande 1,5 av kommunens beräknade sammantagnainkomster av skatt och bidrag enligt ett redovisatreferensalternativ. är motsvarande begränsning 3%.Motsvarande övergångsregel finns inte när det gällereffekterna av slutavräkningen av kommunalskattemedelavseende 1991 för utbetalning 1993.De stora lönehöjningarna 1990 ger i kombination medkraftig befolkningsökning rekordhögaslutavräkningsbelopp som om nuvarandeutbetalningssystem tillämpas skulle betalas ut 1993.Kungsbacka kommun har i detta avseende drabbatssynnerligen hårt av det nya utbetalningssystemet.Slutavräkningsbeloppet som skulle betalats ut är 227mkr. Kommunen får i direktutbetalning av dettabelopp. Till dels kompenseras kvarstående del avnivåförändring, utebliven avräkningskatt ochperiodiseringseffekt av statsbidrag. Den samlade effektenblir preliminärt att skatteintäkter sjunker från1.190 mkr enligt det gamla systemet till i det nyasystemet inkl. de ovan nämnda . Detta trots attantalet skattekronor beräknas öka från väl 1992 tillöver 1993.Enligt finansutskottets uttalande och beslutsom refereras på s. 43 i prop. 1992/93:36 skallslutavräkningen av kommunalskattemedel enligt det gamlasystemet avseende ''ske på ett för kommunernaneutralt sätt från såväl likviditets- somverksamhetssynpunkt''.För del innebär slutavräkningen ettinkomstbortfall och försämrad likviditet med . Det äröver av totala intäkt av skatter och bidrag1993. Det är uppenbart att verksamheten därigenompåverkas i högsta grad. Det kommer att krävas att flerahundra personer avskedas för att kompensera dettainkomstbortfall. Detta kommer att ge staten motsvarandehögre kostnader i arbetslöshetsersättning.Det är uppenbart att resultatet av slutavräkningen förKungsbackas del direkt strider mot beslut ochdärför måste en rättelse ske. Detta kan ske genom ettsärskilt övergångsbidrag. Vid en slutlig beräkning kansumman komma att justeras något, men beslutet omlikviditets- och verksamhetsmässig neutralitet måsteuppfyllas.Statens nettokostnad för ett sådant bidrag blir mycketliten då det i princip är fråga om medel som annars kommeratt behövas för sysselsättningsåtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attett särskilt övergångsbidrag enligt vad i motionen anförtsbör utbetalas för att säkerställa att beslutavseende neutralitet såväl ur likviditets- somverksamhetssynpunkt uppfylls.
mot · GG02Fi5 · 1992-10-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:41 Kapital för tillväxt I propositionen aviseras om förändringar avriskkapitalförsörjningen till små och medelstora företag.Regeringen föreslår att äganderätten i de olika bolagen tillstörsta delen utskiftas till de företag som har betalatvinstdelningsskatt. Riskkapitalbolagen skall ägas privat ochdrivas på strikt affärsmässiga grunder.Vi anser att med en strikt affärsmässig tillämpningkommer riskbenägenheten hos de i propositionenföreslagna riskkapitalbolagen att vara mycket låg för att intesäga obefintlig. Erfarenheten visar att, åtminstone iexpansiva perioder med högavkastande alternativ, kapitaletsöker sig från de mer riskfyllda satsningarna inomsmåföretagen. Det skapar en ryckighet i tillförseln avkapital, vilket betyder att den förnyelse och utveckling somskulle kunna ske genom tillväxt i befintliga småföretag ochgenom nybildning av företag blir för svag. Det är ettnäringspolitiskt intresse att få en önskvärd uthållighet ochtillfredsställande tillgång till riskkapital. Detta kan ske delsgenom att statsmakterna ger goda förutsättningar förprivata aktörer. Men det kan också ske genom att statensjälv på olika sätt uppträder som aktör på marknadenensam eller i samverkan med privata placerare.I en lågkonjunktur förstärks sannolikt de privatabolagens belägenhet att inte ta risker.Slutsatsen av detta blir att staten även fortsättningsvisbör spela en aktiv roll, när det gäller att garantera riskvilligtkapital. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår propositionen samt att hosregeringen begär ett nytt förslag till statens medverkan närdet gäller riskkapital till mindre och medelstora företag.