mot · GF02Jo303 · 1992-01-27 00:00:00 — län är landets skogrikaste län söder omDalälven. Drygt två tredjedelar av länets yta utgörs avskogsmark och myr. Skogen och skogsindustrin är något avryggraden i såväl länets som landets ekonomi. Normaltsvarar skogsindustrin för ca iexportinkomster (netto), vilket ska jämföras medbilindustrins normalnetto på ca tolv miljarder kronor.Skogen är också vår främsta syrekälla samt en viktigrekreationskälla för de flesta länsinvånarna och mångaturister.Luftföroreningar och försurningen utgör det störstahotet mot naturresursen skogen. harsedan 1984 studerat skogsskadorna i län. Iprovområdena har man upptäckt att en femtedel avgranarna har barrförluster som är eller mer. Förtallen är barrförlusten något högre.Vattnet i sjöar och vattendrag har passeratmarkprofilerna i våra skogar. Där har en stor del avmarkens positiva joner av typ kalium, magnesium, fosfatm.fl. spolats undan från skogsträdens rotsystem.I många jordar frigörs aluminium, som vi vet är skadligtför smårötterna. Träden kommer att lida brist på mångaviktiga närsalter. Risken ökar också för att allt grundvattenblir förorenat av tungmetaller såsom bly och kadmium.Sedan många år kan vi inte använda lever och njurar av älgoch rådjur på grund av för höga tungmetallhalter.Samtidigt tillförs marken oupphörligt svavel- ochkväveföreningar från luft och nederbörd. iKalmar län liksom får ettsvavelnedfall på per hektar. Det motsvarar merän koncentrerad svavelsyra per hektar och åreller koncentrerad svavelsyra per kvadratmeter ochår.nNedfall av svavel och kväve räknat per hektar och årSvavel, /hektarNitrat och ammoniumkväve, /hektar.Kritiska belastningsvärden för skogsmark i länSvavel /hektarNitrat och ammoniumkväve /hektar.Tabellen ovan visar att utsläppen ligger betydligtöver vad skogen tål. Länets egna utsläpp av svavel beräknasuppgå till och kväveutsläppen till 10.000 tonper år. Av detta beräknas cirka en tredjedel falla ner inomlänet. Dessutom får vi ta emot 2-3 gånger så mycket somvi producerar från andra länder, bl.a. , ochEngland. Av totala luftföroreningar svarar Sverigeför cirka en procent.Virkesförrådet i län är större än någonsintack vare ett aktivt skogsbruk . Härfinns alltså en synnerligen viktig resurs för länet i framtiden.Fortsätter luftföroreningarna och försurningen kan docktillväxten i skogen komma att minska dramatiskt vidsekelskiftet.På många platser kan man se att skogen dör.Medelålders granbestånd måste ibland slutavverkas i förtid.Döda träd ger upphov till extra arbete. Samtidigtglesas bestånden ut.Efter många års diskussioner pågår nu äntligenstorskaliga försök med skogskalkning och vitalitetsgödslingi vårt land. Dessa försök måste drivas med full kraft.Detta räcker emellertid inte. Den storskaliga kalkningenoch vitalitetsgödslingen måste drivas på bredden för attunder några decennier skydda våra skogar. måsteutsläppen minska dramatiskt.Skogsägarna är offer för den försurning som pågår.Därför är det allmänna skyldigt att undanröja denna skada.Staten måste bestämma den bidragsnivå som skall gälla. Såär fallet i de tyska delstaterna. I avvaktan på att långsiktigaåtgärder för att minska utsläppen skall ge effekt måsteökade anslag utgå till kalkning av sjöar och skogsmark. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande skogskalkning.