mot · GF02Kr428 · 1992-01-27 00:00:00 — beslöt en enig riksdag om helt nyaförutsättningar för folkbildningen. Dessa mottogs positivt.Det innebar treåriga budgetramar med årlig justeringberoende på löne- och prisutvecklingen i landet, ökatsjälvstyre och fördjupad utvärdering . Dentydliga markeringen av målen för folkbildningsarbete leddetill att ett intensivt förändringsarbete påbörjades. Den nuföreslagna nedskärningen på 300 milj. kr. får mycketallvarliga konsekvenser för detta nydaningsarbete på bådelång och kort sikt.Folkhögskolorna fungerar som kulturcentra ute ibygderna och betyder mycket för länsutvecklingen. Inteminst genom att de når ut till de korttidsutbildade,handikappade och invandrare. Folkhögskolorna,studieförbunden och folkrörelsen i stort betyder oerhörtmycket för att /ska kunna bibehålla enlevande landsbygd. Även de som bor ute i byarna i länet skaha möjlighet att ta del av olika kulturaktiviteter. Somexempel kan nämnas att musiklinjen på folkhögskolavarje år ger ca 50 konserter på olika håll i länet; på sjukhus,daghem, skolor, kyrkor, konsertsalar m. m.Regeringens föreslagna nedskärningar påfolkbildningens område sker i när arbetslöshetenstiger. I när folkhögskolorna, den kommunalavuxenutbildningen och studieförbunden behövs mer ännågonsin. För att möta den stora efterfrågan på utbildningborde de egentligen få mer resurser. Nedskärningar är detman minst förväntar sig i nuvarande läge.Folkhögskolorna fyller en viktig funktion inte minst närdet gäller att nå de korttidsutbildade. Som exempel kannämnas att förutom den allmännakursen också har en ''terminskurs''. På terminskursen går desom är osäkra på om de kan klara av att gå den allmännalinjen. Studierna bedrivs på förmiddagar ellereftermiddagar. Det gör att eleverna kan klara av att ta handom barn och/eller ha ett arbete på deltid. På terminskursengår många med förslitningsskador från tunga jobb i skogen,vården etc. Av de 20 elever som studerade på terminskursenhösten 1991, hade 16 av dem gått högst i skolan. Mångahade gått sju till . Tre elever hade gått och enhade gått på gymnasiet. Medelåldern på kursen var35 år. De flesta fortsätter sedan på andra linjer påfolkhögskolan.Ytterligare en motivering till varför folkhögskolorna ochstudieförbunden bör få behålla sina resurser är det ökadeinternationella beroendet och närmandet till deneuropeiska gemenskapen. Detta kommer att krävaomfattande insatser på utbildningssidan. Genom en bredstudieverksamhet kan debatten stimuleras som ett led i enfolkupplysningskampanj inför en folkomröstning. Detgäller också ökade kunskaper om de europeiska länderna,deras historia, samhälls- och kulturliv, samt att ökaspråkkunskaper.Folkhögskolorna och studieförbunden har genom årengivit sitt stöd till nystartandet av folkhögskolor på olika hålli världen. Som exempel kan nämnas att nu i ett närasamarbete med svenska folkhögskolor håller på att starta ettflertal folkhögskolor i . Folkhögskolorna har alltideftersträvat att ha kontakt med folk från andra länder. Dethar gjort att eleverna på ett naturligt sätt kunnat få mångainternationella kontakter. På folkhögskolorna iJämtland/går även många invandrare. Denaturliga möten som sker på våra folkhögskolor mellaninvandrare och svenskar har varit och är till ovärderlig hjälpatt motverka invandrarfientlighet och rasism.För /är det viktigt att möjligheternaatt bo kvar i länet inte försämras. De föreslagnanedskärningarna av folkbildningen skulle drabbaglesbygden mycket hårt. Särskilt kvinnorna, som är mycketberoende av att vuxenutbildningen fungerar väl och är välspridd i länet. Den utflyttning av kvinnor som skogslänenfått kännas vid måste hejdas. Då måste sådana härbesparingsförslag klart avvisas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till folkbildningen.