mot · GF02U401 · 1992-01-27 00:00:00 — Gemensam säkerhet och globalt ledarskap En värld -- gemensamt ansvarEn politik för gemensam säkerhet och globalt ledarskapVärldens nationer står inför utmaningar av globalräckvidd. För att säkra fred, demokrati och hållbarutveckling krävs av världens länder att de i internationellsolidaritet liksom i eget gemensamt intresse möterutmaningarna med förnyat samarbete.Det slut har öppnat helt nya möjligheter attmöte dessa utmaningar. Murar har fallit. låstasinnen har öppnats. Resurser som länge bundits i överstorakrigsmakter kan frigöras. kan äntligenbli den internationella organisation som den var avsedd attbli.Samtidigt är de globala överlevnadsproblemenöverhängande. Vårt levnadssätt hotar fortfarande att göravår planet obeboelig. En miljard människor lever i djupastearmod. Kärnvapnen och krigsmakternas fruktansvärdaförstörelseförmåga kan fortfarande komma att utnyttjas ide konflikthärdar som finns. Intolerans och osäkerhet hotaratt förvandla nationell, etnisk och kulturell självkänsla tillbränsle för konflikter, våld och krig.Det är en unik kombination av möjligheter ochkonflikter som präglar vår tid. Vision och handlingskraftkrävs av världens ledare för att leva upp till utmaningarna.För socialdemokratin är detta en uppgift av störstabetydelse. ***Behovet av internationellt samarbete var ett viktigtmotiv när den socialdemokratiska rörelsen bildades för ettårhundrade sedan. Så också i , där för sitt arbete för fred i . Föratt driva det moderna globala samarbetet framåt harsocialdemokratin ständigt lett nytänkandet vidare.I slutet av 1970-talet växte konflikten mellan de rikaländerna i nord och de fattiga i syd. samladedå en oberoende internationell kommission som klargjordehur beroende länder i nord och syd är av varandra förekonomisk utveckling. Rättvisa för de fattiga är igemensamt intresse. har bland världens länder och i deinternationella organisationerna vuxit fram en helt annansamsyn om behovet av globalt ekonomiskt samarbete.När åter förmörkadesinnena och kärnvapenupprustningen hotade våröverlevnad tog initiativ till en kommission omnedrustning och säkerhet. Begreppet gemensam säkerhetlanserades. präglar dessa idéer det säkerhetspolitiskasamarbetet i och återverkningarna är globala.Vid mitten av 1980-talet bad FNs generalsekreterareNorges statsminister att leda enkommission för miljö och utveckling. Hoten mot miljön harnått globala dimensioner. Endast en utveckling somtillfredsställer nuets behov utan att äventyra framtidens ärhållbar. Med den ledstjärnan samlas världensländer i , efterStockholmskonferensen , för att enas ommiljökonventioner av global räckvidd och etthandlingsprogram uppbackat av nya resurser för globaltmiljöoch utvecklingssamarbete.Brandt-, och Brundtland-kommissionernasamlade några av världens främstapolitiker för att söka lösningar på problem som hotar allaländer. Under slutet av årtiondet samlades också en radframstående ledare från , och Latinamerikakring ett program för reformer och samarbete i länderna isyd.Kommissionernas visioner och analyser har visat sig hastor genomslagskraft. har emellertidgenomförandet av många förslag begränsats av det bistrapolitiska klimat som rått mellan stormakterna.När föll 1989 ändrades förutsättningarna iett slag. För att ta tillvara de helt nya möjligheter somuppstått genom den politiska öppningen bad ijanuari 1990 att leda ett arbete som skulleange en riktlinje för hur världens länder skall kunna svaraupp mot de nya utmaningarna. kunde så etttrettiotal ledare från världens olika delar samlas vid ettmöte i . De enades om att underteckna ettdokument, ''Gemensamt ansvar --Stockholmsinitiativet för gemensam säkerhet och globaltledarskap''.Detta initiativ sammanfattar några av de allra viktigastefrågorna som vi står inför: att säkra fred och säkerhet ivärldens olika regioner, att se till att nedrustningenfullföljs och resurser frigörs, att utrota den extremafattigdomen, att säkra en stabil global ekonomisktillväxt, att säkra en miljömässigt hållbar utveckling,att bromsa befolkningstillväxten, att garantera att demänskliga rättigheterna respekteras, att åstadkomma endemokratisk samhällsutveckling i alla länder.Detta är stora krav. Men vår tid medger inte lägreambitioner. Socialdemokratin kommer att med all kraftverka för att dessa mål förverkligas. ***Det är uppenbart att det måste till nya globala ochregionala samarbetsformer om dessa mål skall uppnås.Stockholmsinitiativet skrev:Medan historien håller oss tillbaka med gammalnationalism och oreformerat suveränitetstänkande ärrealiteten nu den att världen är på väg att bli ett endamänskligt grannskap. Det finns ingen som kanskydda länder från militära katastrofer, ekonomiska kriser,fattigdoms-driven migration eller miljöförstöring. Densnabba takt med vilken händelser inträffar har igrunden förändrat tidsramen inom vilken människor ageraroch samhällen påverkas. Vi är i trängande behov av ettförstärkt system av globalt ledarskap.-- -- --Det står klart att själva processen att upprätta en globalsäkerhets- och samarbetsordning inte kan skjutas upp. Dengamla ordningen är passé och en ny världsordning måsteupprättas. Antingen tillåter vi denna nya ordning attavgöras av maktens nycker eller skapar vi den medvetet såatt den svarar mot människans behov.När samarbetet i FN och andra internationellaorganisationer under det gångna årtiondet försvårades kombesluten i de mest centrala frågorna att i realiteten fattasutanför dessa organisationer i en mindre krets länder.Stormakternas toppmöten och de största i-ländernassammankomster i s.k. G7-möten eller till och med mindresammansättningar har kommit att stå i centrum snarare ände internationella organisationernas toppnivåmöten.Trots att den politiska situationen nu är annorlunda ochFN tillerkänns större möjligheter är risken stor för ettgenomslag för en unipolär världsordning, en ordning somframför allt präglas av de stora i-ländernas intressen. Dettaär inte tillfredsställande.Det kommer inte att vara acceptabelt för det 150-talandra nationer som inte kommer till tals i en sådanvärldsordning. Den har varken moralisk eller demokratiskgrund. Överenskommelser som nås i en sådan värld riskeraratt varken se till helhet eller hållbarhet. Motsättningar sominte får en genuin lösning återkommer, i förvärradtappning. Nya murar får inte byggas mellan världens länder. ***är vår största tillgång i arbetet medatt skapa en världsordning byggd på genuint samarbete.Förenta nationernas stadga är kanske mänsklighetensviktigaste dokument . Det ger organisationen ettkraftfullt mandat att agera för sina medlemmarsgemensamma intressen.På detta skall vi bygga vidare. I en anda, liknande den i dåstadgan undertecknades, bör världens ledare samlas för attvisionärt utforma det system för gemensam säkerhet ochglobalt ledarskap som vår nya tid kräver och möjliggör.Stockholmsinitiativet föreslog ett sådant toppmöte och hurdet borde förberedas.Särskilt viktigt blir det nu att fortsätta arbetet med attreformera och stärka FNs verksamhet. Många möjligheterstår öppna att driva detta arbete framåt.Först och främst bör FNs nya generalsekreterare,, erbjudas allt stöd i sitt arbete. av generalsekreterarens stab har förberetts.En förstärkning är nödvändig om generalsekreteraren skallkunna fullgöra de förestående uppgifterna. Det är ocksånödvändigt för att kunna möta de krav som ett merhandlingskraftigt säkerhetsråd kommer att ställa.Även arbetet på säkerhetsrådsnivå bör förstärkas.Säkerhetsrådet kan nu komma att leva upp till det mandatsom ger. De världspolitiska förändringarna hargett anledning att se över dess arbetsformer.Ett mycket akut område som kräver förstärkning är FNsfredsbyggande och fredsbevarande verksamhet, liksom desshumanitära insatser. På båda dessa områden har Sverigetidigare lagt fram konkreta förslag till hur verksamheternabör utvecklas, reformeras och förstärkas.Den förestående om miljö ochutveckling i erbjuder ett mycketviktigt tillfälle där formerna för det internationellasamarbetet på ett område av helt avgörande globalbetydelse kommer att utformas. har lagt ned stortarbete på förberedelserna för denna konferens.Socialdemokratins program läggs fram i en särskildmiljöpolitisk motion.Generalförsamlingen har inlett ett arbete för attreformera FNs arbete på det ekonomiska och socialaområdet. Detta kommer att diskuteras vid ett möte medFNs ekonomiska och sociala råd, ECOSOC, ,varefter viktiga beslut kommer att fattas undergeneralförsamlingens höstmöte . De nordiska ländernahar, på svenskt initiativ, bedrivit ett flerårigtutredningsarbete för att bidra med konkreta förslag tilldenna process. Det s.k. Nordiska FN-projektetpresenterade sin slutrapport ochöverlämnade den till FNs generalsekreterare.FN-projektet har mottagits med stort intresse och storuppskattning i många länder. Bättre styrformer krävs förFNs olika organ. Medlemsländerna måste få bättremöjligheter att fastställa de avgörande övergripandepolitiska riktlinjerna för FN-organens arbete, något som idagens splittrade organisation är svårt, t.ex. genom ettInternationellt utvecklingsråd eller ett förstärkt ECOSOC.FN-organens dagliga arbete måste effektiviseras, t.ex.genom ett starkare ledarskap från mindre styrelser.Formerna för hur UNDP, och andrautvecklingsprogram finansieras måste ses över, bl.a. för attåstadkomma de volymer som krävs och en bättre fördelningav kostnaderna. Rollerna mellan dessa olika organ, FNsfackorgan, och andra internationellaorganisationer behöver också bättre klargöras ochrenodlas.Det Nordiska har lagt fram en rad viktigaförslag. Den parlamentariska utredning av det multilateralabiståndet som lämnade sitt betänkande bekräftarriktigheten i Nordiska huvudsakligaslutsatser. måste nu med kraft driva dessa frågorvidare tillsammans med andra medlemsländer inom FN. ***Att bygga ett nytt system, en ny världsordning förgemensam säkerhet och globalt ledarskap, är en stor ochkrävande uppgift. utrikespolitik har undersocialdemokratisk ledning lagt en god grund för att vi skallkunna ge ett nyskapande och konkret bidrag i dennaprocess.Nu måste också den borgerliga regeringen föra dettavidare.Det har emellertid varit nedslående att under dengångna hösten kunna konstatera att den moderatleddautrikespolitiken förefaller helt sakna global utblick.Moderaternas perspektiv sträcker sig inte bortom de rika ländernas gränser. Europapolitiken är av centralbetydelse för vårt land -- och socialdemokraterna tar uppden i flera motioner. Men det har redan länge varituppenbart för vår generation att ingen av oss längre kanräkna oss bara som svenskar och européer. Vi måste ocksåse oss som medborgare i världen.Ett världsomfattande engagemang ligger starkt iSveriges intresse. Svensk välfärd är beroende av att vi klararav att skapa ett effektivt globalt samarbete. Svensktnäringsliv behöver alltmer marknaderna också utanförEuropa. miljöproblem kan inte lösas utan ocksåglobala överenskommelser. kommer inte att ståopåverkat om fattigdomen tilltar och driver fram en ökadmigration. kommer inte att stå opåverkat omintolerans och främlingsfientlighet eldar under nyakonflikter. Nya murar kan inte skydda oss.I upplyst egenintresse, i internationell solidaritet, måsteSverige driva dessa frågor. Socialdemokraterna kräver avregeringen att den i , i andrainternationella fora och i direkta kontakter med andraländer med kraft och konkretion söker förverkliga de idéerom gemensam säkerhet och globalt ledarskap sombehandlats i denna motion. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen med kraft ochkonkretion verkar för ett förnyat internationellt samarbetei syfte att främja gemensam säkerhet och globalt ledarskapi enlighet med Stockholmsinitiativet och vad som framförtsi denna motion,2. att begär att regeringen stimulerar ochunderlättar initiativ som verkar i denna riktning.