mot · GF02Bo232 · 1992-01-27 00:00:00 — För småhus gäller sedan längekravet på garanti för att få statlig belåning.Den socialdemokratiska regeringen lade framett förslag om en tioårig ansvarslag för producenter avflerfamiljshus. Lagen, som skulle gälla från ,innebar att producenterna skulle stå i ekonomiskt ansvar förde fel och brister som uppstår . antogförslaget.Den borgerliga regeringen drev igenomatt ikraftträdandet av lagen framskjuts till 1 juli 1992.Vi anser att lagen har en mycket viktig roll att spela närdet gäller att komma tillrätta med dåliga inomhusmiljöer.Den kan på ett betydande sätt stärka konsumentskyddet. Vianser det därför ytterst angeläget att den nya lagen ombyggnadsgaranti träder i kraft 1 juli 1992.I regeringens budgetproposition föreslås att fukt- ochmögelfonden avvecklas från och att inganya ansökningar inkomna efter den 10 januari 1992behandlas.Fukt- och mögelfonden tillkom för att göra det möjligtför småhusägare att sanera fukt och mögelskador som deoförskyllt drabbats av.Härigenom har många sociala och ekonomiska problemför enskilda kunnat begränsas.Vi anser att det forfarande finns ett starkt behov av attstödja de småhusägare som drabbats av fukt- ochmögelskadade hus och är därför inte beredda att avvecklaverksamheten.I stället bör ramen för beslut om bidrag för avhjälpandeav skador på grund av fukt- och mögelskador i småhus ökasmed 50 milj.kr. utöver regeringens förslag.Vi vill i fråga om inomhusmiljön i våra bostäder ocksåredovisa att regeringens förslag att avvecklatilläggslånegivningen får allvarliga konsekvenser för bl.a.satsningar på inomhusmiljön. Saneringen av debostadsområden som drabbats av problem på grund avanvändningen av flytspackel hade inte kunnat genomförasutan tilläggslånen.BostadsbidragI budgetpropositionen läggs inga förslag ombostadsbidragen . En särproposition ombostadsbidragen avviseras till i vår.Vi socialdemokrater anser att bostadsbidragen är enviktig del av den sociala bostadspolitiken. Om regeringensövriga förslag inom bostadspolitiken blir verklighetkommer det att ställa stora krav på en justering avbostadsbidragen , för att motverka socialt negativaeffekter.Vi avser att i samband med regeringens särspropositioni vår om bostadsbidragen återkomma i denna fråga.SysselsättningseffekterDe ovan redovisade åtgärderna bör kunna leda till attnyproduktionen av bostäder ökar jämfört med redovisadeprognoser med ca 10 000 till ca 40 000 lägenheter under1992.Ombyggnadsverksamheten bör också öka kraftigt. Inombyggindustrin totalt, dvs. material- ochkomponentindustrin inräknad, bör den av oss beräknadeökningen av nyproduktion och ombyggnad leda till en ökadsysselsättning på 30 000 till 40 000 årsarbeten.Till detta kommer ombyggnaden av skolor och andrakommunala lokaler, satsningar på infrastruktur samttidigareläggningen av statliga byggen.Höjda hyrorRegeringen föreslår i bugetpropositionen atträntebidragen skall minskas med 3,4 miljarder för år 1993.Detta slår direkt på hyrorna som inflationenökar.Hur hyresökningarna skall läggas ut ges inga besked om.Regeringen tänker återkomma till i denna fråga.Man kan därför bara göra vissa antaganden om hurneddragningarna kommer att slå på hyrorna. Vi har valt attgöra två olika antaganden som kan belysa effekterna.1. Regeringen fullföljer den linje som längedrivit, nämligen att subventionerna tas bort helt i det äldrebeståndet.För att få ihop måste då samtligasubventioner tas bort i alla flerfamiljshus byggda före 1983.Därtill hälften av subventionerna i de hus som byggdes1984.Det ger följande hyreshöjningar för en trerumslägenhet:I hus byggda stiger hyran med . , 1975med ca . ,1981 ca . och 1983 med . Regeringen väljer att höja den garanterade räntanjämt över. Då behöver räntan höjas för att detbesparande beloppet skall bli 3,4 miljarder.Det ger föjande hyreshöjningar: I hus byggda höjshyran för en trerumslägenhet med ca . ,1981 med ca . , 1984 med nästan . imånaden och 1990 med . i månaden.Detta är konsekvenserna av de förslag som regeringennu vill genomföra. De är naturligtvis helt oacceptabla ochskulle om de genomförs innebära inledningen på en direktnedmontering av den sociala bostadspolitik som givitSverige en ledande position i världen när det gäller allamedborgares rätt till en god bostad.BudgeteffekterVårt förslag, att räntelånesystemet skall återinföras gerför såväl /93 som för ett kraftigtförbättrat budgetsaldo jämfört med nuvarande /93 (milj.kr. )(jämfört med regeringens budgetförslag)Räntelånesystemet införs+ 1 500Minskat räntebidrag p.g.a. ändrad kapitalkostnad-- 780Investeringsbidraget återförs till -- 160Tilläggslån behålls--Ungdomsbostadsstöd behålls-- 25Bidrag för åtgärder mot fukt och mögel--Samlingslokaler----------------+ 5351993 (milj.kr. )(jämfört med regeringens förslag)Räntelånesystemet+ 6 300Minskat räntebidrag p.g.a. ändrad kapitalkostnad-- 1 560Investeringsbidraget återgår till -- 900Tilläggslån behålls-- 125Ungdomsbostadsstöd behålls-- 25Bidrag för åtgärder mot fukt och mögel-- 25Stöd till allmänna samlingslokaler-- 20--------------+ 3 645Fotnot. Beräkningen bygger på att realräntebidragetutbetalas var tolfte månad, dvs. merparten efter 1/1 1994(enligt petita). Om beräkningen görs medförutsättningen att det skattekompenserande räntebidragetutbetalas med en viss eftersläpning (enligt petita)blir beloppet i stället + 8 300 milj.kr.BosparandeI detta sammanhang vill vi aktualisera frågan om att gehyresgästerna liksom de boende inom bostadskooperativmöjligheter till ett bosparande.Hyresgäströrelsen har tagit upp denna fråga tilldiskussion med de allmännyttiga bostadsföretagen.Båda parter har funnit idén intressant.Principen skulle vara att varje hyresgäst får möjlighet attsätta in pengar på ett eget lägenhetskonto. Beloppet ärvalfritt.Avkastningen, som skulle vara förmånligare än i bank,kan sedan användas till att sänka hyran eller förbättralägenheten.För bostadsföretagen ökar möjligheten till tillgång påbilligt kapital.Ökad kapitalbildning är av många skäl en strategiskfråga för de allmännyttiga bostadsföretagen under 1990-talet.Vi anser att denna form av förstärkt inflytande för deboende med hyresrätt, med möjligheter till ett långsiktigtsparande, har många fördelar.Både bostadsföretag och hyresgäster har mycket attvinna på att företagen lånar pengar direkt av sinahyresgäster och hyresgästerna sparar i sitt boende.Om den sociala bostadspolitiken skall upprätthållaskrävs bostäder i såväl hyres- som bostadsrätt ochäganderätt. Som tidigare redovisats är ett avde länder, som har den största andelen äganderätt i Europa.Ungefär 60 % av våra bostäder är i äganderätt. I hyresrättenhar allmännyttan och de privata fastighetsägarnaresten.För regeringen tycks frågan om utförsäljning av dessa20 % allmännyttiga bostäder vara en av de viktigastebostadspolitiska frågorna. Vi anser att en omfattandeutförsäljning av allmännyttiga bostäder skulle kunna ledatill en kraftig segregation i boendet, motsvarande vad somfinns i många andra länder. Därför säger vi nej till detta. Istället bör nya former utvecklas som gör att de boende ihyresrätten ges en ökad delaktighet i förvaltning och skötselav fastigheten. Bosparande kan vara ett led i dennautveckling.En helt annan sak är, att det kan finnasbostadsförsörjnings- och förvaltningsskäl för deallmännyttiga bostadsföretagen att genom köp ellerförsäljning komplettera sitt bostadsbestånd. Detta är enfråga för de lokala allmännyttiga bostadsföretagen att taställning till. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den sociala bostadspolitiken,2. att beslutar att införa räntelånen i enlighetmed beslut och 12 juni1991 och därmed upphäva beslut av den 17december 1991,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att markvillkoret, denkommunala bostadsanvisningsrätten, skall hävdas som kravför statligt stöd i bostadsfinansieringssammanhang samt atten försöksverksamhet med kommunalproduktionskostnadsprövning påbörjas,4. att -- vid avslag på yrkande 2 -- beslutar attför byggnadsprojekt, som igångsätts fram tilldess att nytt riksdagsbeslut fattas om bostadsfinansiering,skall nuvarande finansieringsregler gälla,5. att beslutar att investeringsbidraget förbostadsbyggande skall utgå fr.o.m. 1 januari1992,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flexibilitet med bibehållande avfunktionskraven vid byggande av gruppbostäder,7. att beslutar avslå förslaget om att bil. 8anslag G 4 Ungdomsbostadsstöd avskaffas samt medger attbil. 8 anslag G 4 tillförs 25 milj.kr. för ungdomsbostadsstöd,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ungdomsbostadsdelegationenbör återupprättas,9. att beslutar avslå propositionens förslag omatt bil. 8 anslaget G 6 Tilläggslån för vissa reparations- ochombyggnadsåtgärder avskaffas,10. att beslutar att ramen för bil. 8 anslaget G6 Tilläggslån för vissa reparations- och ombyggnadsåtgärderför /93 ökas med 250 milj.kr. utöverregeringens förslag, således ,11. att beslutar att ramen för bil. 14 anslag F 3Bidrag till allmänna samlingslokaler för /93ökas med 50 milj.kr. utöver regeringens förslag, således ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det fortsatta arbetet med den s.k.Byggutmaningen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag om fonder för attmotverka problem med outhyrda lägenheter,14. att beslutar avslå propositionens förslag omatt bil. 13 anslag J 6 Bidrag till fonden för fukt- ochmögelskador avskaffas samt medger att ramen för bidrag tillfonden för fukt- och mögelskador för /93ökas med 50 milj.kr. utöver regeringens förslag till ,15. att beslutar avslå propositionens aviseradeförslag om ytterligare sänkning av räntebidragen ,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bosparande för hyresgäster i deallmännyttiga bostadsföretagen.