mot · GF02U217 · 1992-01-27 00:00:00 — Fattigast bland fattigaKvinnans situation i många fattiga länder är betydligtmer utsatt än mannens. Kvinnor utgör halvamänskligheten, förfogar över en tiondel av världensinkomster, äger mindre än en hundradel av världensrikedomar samt svarar för två tredjedelar av allaarbetstimmar i världen. -- Kvinna i u-land är den fattigastebland fattiga. Ofta fokuseras uppmärksamheten på denafrikanska kvinnans situation, men situationen i ochvissa andra delar av världen ter sig inte mycket bättre förkvinnorna.Männen har nåtts av biståndetÄnda har vissa biståndsprojekt inriktatspå kvinnor. 1979 började SIDA ge direkt stöd tillkvinnoorganisationer i programländerna och mot slutet av70-talet igångsattes också en rad speciella kvinnoprojekt isyfte att öka kvinnornas försörjningsmöjligheter.Sedan 1985 har SIDA ett särskilt handlingsprogram förett kvinnoinriktat bistånd. Ett viktigt syfte med dettaprogram är att främja kvinnornas deltagande ibiståndsprojekten på samma villkor som männens. Detsvenska biståndsarbetet har bl.a. varit inriktat på att stärkakvinnans roll i ekonomin och synliggöra kvinnornas roll iutvecklingen.Med tanke på allt arbete, alla goda ambitioner och allapengar som lagts ned i biståndsarbetet kan det synas litetdystert när SIDA i sin informationsskrift ''Väga lika tungt''(1990) säger: ''Låt oss från början säga som det är: detsvenska biståndet till tredje världen har i huvudsak nåttmän. Kvinnorna har gynnats i betydligt mindreutsträckning. Det har inte varit avsikten, precis. Men somman brukar säga, det bara blev så. ''Varför blev det så?I biståndssammanhang talar man ofta om att ''den lokalabefolkningen'' bör involveras i projekten, men man har oftaglömt att detta kan betyda helt olika saker för de män resp.kvinnor som berörs. Inte sällan har biståndsprojekten förtmed sig ett betydligt större merarbete för kvinnorna än förmännen. Det finns dessvärre exempel på att vissa projektt.o.m. försämrat kvinnornas situation avsevärt fast dettanaturligtvis inte var meningen. helt kommit att åvila kvinnorna, trots att de egentligeninte hade tid med dessa. Storskalighet inom jordbruket hargjort kvinnornas arbete tyngre och när den tidigaresjälvägda jorden arrenderats ut har kvinnorna blivit utanden inkomst de tidigare haft av sina odlingar -- och ännumer beroende av männen.En annan orsak är enligt SIDA att biståndshantering ochbeslutsfattande dominerats av män, både i tredje världenoch i . Därför har kvinnornas behov och åsikter intelyfts fram tillräckligt.Kvinnornas ställning måste stärkasKvinnorna i u-land har både en produktiv och enreproduktiv roll. Hon föder och föder upp barnen. Därtillsvarar hon för nästan allt hushållsarbete. I stora delar avtredje världen utför kvinnan den större delen av alltjordbruksarbete och är ansvarig för hela familjenslivsmedelsförsörjning.Förbättringar för kvinnor måste därför utgåfrån att förbättra kvinnornas situation. När kvinnor fårutbildning och hälso- och sjukvård får även barnen detbättre. Hjälp till kvinnorna blir därför hjälp till en majoritetbland befolkningen. Det är därför viktigt att biståndetverkligen når kvinnorna!Budgetpropositionen understryker också detkvinnoinriktade biståndets betydelse för kvinnorna i defattiga länderna:Kvinnans roll i utvecklingen är inte endast en fråga omjämställdhet och rättvisa. Det finns t.ex. ett fastställtsamband mellan kvinnors utbildning ochbefolkningstillväxt -- bättre utbildade kvinnor föder oftafärre barn. Vidare är kvinnor i minst lika hög utsträckningsom män delaktiga i produktionen. Ofta rör sig emellertidkvinnors arbete om produktion för självhushåll eller deninformella marknaden, vilket bidrar till att göra dettamindre synligt än mäns. Betydelsen är dock inte allsmindre. Tvärtom är denna typ av produktion avgörande författiga hushålls försörjning och möjligheter att förbättra sinsituation.Ett kvinnoperspektiv bör finnas med i helaprogramcykeln -- från planering och genomförande tilluppföljning och utvärdering enligt SIDAshandlingsprogram.Det svenska biståndets effekter har analyserats, bl.a.genom en översyn av kvinnors roll i det bilaterala ochmultilaterala biståndet (1990). Några enkla lösningar förhur kvinnorna skall kunna gynnas mera av biståndet finnsinte. Bland de frågor som förts fram är att det tekniskabiståndet bättre bör kunna komma kvinnorna till del, t.ex.genom samarbete mellan BITS (Beredningen förInternationellt Tekniskt-ekonomiskt Samarbete) ochSwedfund (for Industrial Cooperationwith Developing Countries). Ett utbyte av erfarenhetermellan BITS, SIDA och SAREC (forResearch Cooperation with Developing Countries) ansesvara en framåtsyftande idé. Det har också förts fram attsvenska ambassader i bör kunna informera omSveriges syn på kvinnobistånd och därmed uppmuntrakvinnliga företagare i landet.SARECs särskilda mandat för kvinnoforskning ansesvara en bra lösning så länge kvinnoforskningen befinner sigi ett uppbyggnadsskede.Kvinnorna har länge betraktats som en viktig målgruppi biståndsarbetet. Tendensen har varit att betraktakvinnorna som en grupp för sig och därför lättast att gynnagenom särskilda projekt. SIDAs ambition synes nu vara attbiståndsplaneringen ska ske utifrån ökad''könsrollsmedvetenhet'' (''gender awareness''), d.v.s. medhänsynstagande till hur både män och kvinnor involverasoch påverkas av ett biståndsprojekt.Det är vår förhoppning att denna bedömning är denrätta -- !Vi vill understryka vikten av att bidragsmottagarnastimuleras till att engagera kvinnor i ledningen av degrupper som arbetar med våra biståndsmedel.Organisationernas rollOrganisationerna har spelat och kommer att spela enmycket stor roll i biståndsarbetet. Intresset förkvinnoinriktad verksamhet torde vara stort inom de flestaorganisationer. Ett projekt som förtjänar att nämnas ärt.ex. Vilka speciella målsom generellt uppnåtts speciellt för kvinnornas del är docksvårt att säga. Den gjorda översynen har ej heller kunnatdra några slutsatser i detta hänseende.De svenska kvinnoorganisationerna är ofta engagerade iolika ''kvinnoprojekt'' i tredje världen. För de politiskakvinnoförbunden är det en självklarhet att engagera sig iarbetet för våra medsystrar i u-land.Det är viktigt att kvinnoorganisationerna i tredjevärlden, som spelar en avgörande roll när det gäller attstärka kvinnans ställning, även fortsättningsvis får stöd försin verksamhet.FN:s generalförsamling har beslutat att en nyvärldskvinnokonferens skall äga rum . Vi förutsätteratt de politiska kvinnoorganisationerna blir involverade iförberedelsearbetet för denna viktiga konferens.Viktiga åtgärderUtifrån kvinnornas situation vill vi särskilt understrykaföljande viktiga faktorer:Stöd för en demokratiskutveckling och respekt för mänskliga rättigheterHänsynstagande till mottagarlandets traditioner ochmöjlighet för mottagarna att påverka biståndetsutformningTillgång till god utbildningDelaktighet iteknisk och ekonomisk utvecklingMöjligheter förkvinnor att försörja sig såväl inom den formella sominformella sektornSatsningar på landsbygdsutvecklingoch möjlighet för kvinnor att äga mark liksom möjlighetentill jordbruksrådgivning för kvinnorMöjligheter tillmänniskovärdiga bostäder, hälsovård och frivilligfamiljeplaneringDirektstöd till kvinnoorganisationer,som arbetar för att stärka fattiga av båda könenFortsattstöd till kvinnoforskning Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt u-landsbiståndet skall inriktas på att stödja kvinnornasställning i enlighet med vad som anförts i motionen.2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de politiskakvinnoorganisationerna bör ges en viktig roll iförberedelsearbetet för .