ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02So520 · 1992-01-27 00:00:00 — expedieras ca 3,5 miljoner recept på lugnandemedel och sömnmedel. Bland diagnoserna finns oftaångest, psykiska besvär, sömnsvårigheter och oro. Bakomdiagnoserna döljer sig bl.a. ensamhet, flyttning till annanort, kvinnomisshandel, skilsmässa, anhörigas dödsfall,pressade arbetsförhållanden, alkoholmissbruk ochekonomiska problem.Den ymniga förskrivningen av bensodiazepiner medföratt tillgången på tabletter är stor och ofta skerförskrivningen i stora förpackningar. På den ''svarta''marknaden är det lätt för ungdomar att komma övertabletterna. Inom missbruksvården medför ocksåförskrivningen stora problem. Så upplevs t.ex.bensodiazepinerna som ett hinder för rehabilitering. Enenda tablett Valium kan utlösa alkoholismen igen.Inom narkomanvården medför förskrivningen avberoendeframkallande medel stora problem. Det kan varasvårt att upptäcka om en klient använder dylika preparatoch det är svårt att motivera ett drogfritt liv. Detomfattande blandmissbruket av narkotika ochbensodiazepiner kan utlösa våldsreaktioner. Förapotekspersonalen, som har tystnadsplikt, är situationeninte tillfredsställande.Mer läkemedel förskrivs än som är motiverat och oftautan kännedom om att någon annan tidigare förskrivitsamma läkemedel. Flera av de nämnda problemen kanundanröjas genom information om tidigare förskrivnaläkemedel till patient, läkare och apotekspersonal. Vad sompå detta sätt kan registreras är expediering på samma ställeoch det är svårt, för att inte säga omöjligt, att registrerapatientens faktiska förbrukning såvida inte den enskilde pånågot sätt kan redovisa inköpen.I utredningen ''Användningen av läkemedel'' förordadesnågon form av uppgiftssamling. Datauppgifter, böcker ochkort var föremål för diskussion. En variant somdiskuterades var att patienten hade ett kort -- liknandesjukvårdens patientkort eller bankernas bankomatkort --som var försett med en minnesenhet. Utredningen komfram till att för såväl patient, hälso- och sjukvårdspersonalsom apotekspersonal vore det angeläget att pröva bok ellerkort.Utredningens förslag som går ut på att regeringennärmare låter utreda de tekniska förutsättningarna för ettsystem med patientbok eller patientkort, ''hälsokort'', somomfattar alla medborgare. Vi anser att regeringen börverkställa den föreslagna utredningen.Den senaste tidens offentliga debatt kring missbruketoch förskrivningen talar också för att samhället på någotsätt måste gripa in. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning kring de tekniskaförutsättningarna för ett system med ''hälsokort''.
mot · GF02So521 · 1992-01-27 00:00:00 — befinner sig på efterkälken när det gällerintresset för att skaffa sig kunskaper om våra sexualvanor.Flera länder har beslutat eller påbörjat sådanaundersökningar. Det är , , ,, , , , och en radafrikanska stater. Chefen för för samhälls-och beteendeforskning, , har uttalat enförhoppning om att tillsammans med andra länderutför en nationell sexualvaneundersökning. Han betonar attsådana undersökningar är viktiga för att globalt kunnaplanera det förebyggande AIDs-arbetet. Även EG harskickat förslag till alla EG- och EES-avtalande länder omatt nationella undersökningar bör göras för att utformaprogram för det förebyggande HIV--AIDs-arbetet.Den svenska sexualundervisningskommittén (USSU)genomförde 1967 i samarbete med en kartläggning avvärderingar, normer och beteenden på det sexuella området(SOU 1969:2). Det var den första i världen som byggde påett representativt urval av hela befolkningen (i åldern 18--, varvid frågorna även inriktades på förhållanden före18-årsåldern). har normer och beteenden pådetta område genomgått många olika slags förändringar.Enda möjligheten att få säker kunskap härom är en nysexualvaneundersökning. Den måste vara jämförbar medden tidigare, men också belysa nya förhållanden som intevar aktuella 1967.På följande områden behövs förnyadekunskaper:Den abortförebyggande verksamheten.Hur man skall motverka spridningen av sexuellt överfördasjukdomar inkl HIV/AIDS. På det sistnämnda området haren rad mindre undersökningar genomförts, men vi behöveren vidare kunskap om hela befolkningens sexuellabeteenden, normer och värderingar. är svenskarnaskunskaper om HIV/AIDS och hur det sprids ganska godamen kunskaper överförs inte alltid till det egnabeteendet.Skolans sex- och samlevnadsundersökningoch lärarnas utbildning och fortbildning inom området. Detmåste vara något fel på skolundervisningen när så mångaungdomar påstår att de inte fått någon sexualundervisningtrots att ämnet är obligatoriskt. Ungdomars sexualitetstämmer kanske inte överens med den bild vi vuxna har avvad ungdomar gör. Vi måste alltså få kunskap så att sex- ochsamlevnadsundervisningen blir meningsfull.Undersökningen bör också belysa frekvens och art avvåldtäkter. Mörkertalet är stort, endast en bråkdel anmäls.Detsamma gäller incest och annat sexuellt utnyttjande avminderåriga.Vidare bör undersökningen utformas så attden ger kunskap om homosexuellas villkor för att geunderlag för kommande familjerättslagstiftning ochkunskap om hur diskriminering skall undvikas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en nysexualvaneundersökning.
mot · GF02So524 · 1992-01-27 00:00:00 — Vi tror ofta att tobaksbruket har blivit ett mindreproblem . I vissa kretsar har rökningen minskat,det är sant. Men i andra folkgrupper har tobaksbruket ökat,och spridningen i vissa av de grupperna gör epidemin ännusvårare i framtiden.Under 1980-talet blev andelen rökare bland gravidakvinnor och småbarnsmammor större än någonsintidigare. Aldrig förr har så många barn utsatts för tobakensskadeverkningar redan som , under amningen ochgenom passiv rökning därefter. De tobaksexponeradebarnen får i genomsnitt sämre hälsa och studieresultat -- ochdärmed som vuxna även lägre inkomster.Då det gäller barns exponering för tobak är ingenförbättring i sikte. Bland flickor och unga kvinnorröker nämligen fler . Bland pojkar och ungamän är det en lika stor andel tobaksanvändare somunder tidigare topperioder.Till det här kommer att både rökning och passiv rökningskadar allt fler till följd av att andelen allergiker och andraöverkänsliga ökar snabbt, särskilt bland barn.Olika undersökningar har visat att det är en skillnadi sjukfrånvaro på 30--mellan rökare och människor som aldrig har rökt.Dödligheten bland rökare blir också högre, med en tydligskillnad från , alltså redan i de produktiva åldrarna.Rökningen bland unga människor kommer alltsåatt orsaka en högre sjuklighet långt in . Denkommer att följa de nu unga rökarna upp underhela deras återstående livstid om de fortsätter att röka. Tilldetta kommer att folkhälsan försvagas markant under denärmaste decennierna av att de första storarökarårskullarna då passerar 55-årsåldern. För samhälletbetyder den högre sjukligheten och ökade dödlighetenbland rökare i produktiva åldrar ett så stortproduktionsbortfall att det tillsammans medökade sjukvårdskostnader ställer inkomsterna fråntobaksskatten helt i skuggan.Att hejda tobaksepidemin är en svår uppgift. Ännusvårare är det att tränga den tillbaka. Det hjälper inte meden eller ett par kampanjer. Vad som krävs är ett heltäckandehandlingsprogram för en långsiktig och uthålligtobakspolitik.Världshälsoorganisationen () arbetar för entobakspolitik med kvantifierade mål och långsiktigthandlingsprogram. I arbete mot cancerläggs stor vikt vid tobaksfrågan. En rad länder har förbjudittobaksrökning i känsliga miljöer och inskränkt ellerförbjudit tobaksreklam. I några länder, t.ex. , harman utarbetat och börjat genomföra ett heltäckandehandlingsprogram som har kvantifierade mål.Nu är det att utarbeta, fastställa och genomföraett rullande handlingsprogram mot tobak i . Denviktigaste uppgiften för programmet i startskedet måstevara att få till stånd sådana långsiktiga åtgärder som förmårunga människor att aldrig börja röka eller snusa. Närdessa åtgärder är igång, tillkommer den svårare uppgiftenatt hjälpa dem som redan använder tobak -- ettberoendeframkallande medel -- att avbryta sin konsumtion.Om skall tobakskonsumtionen inte längre vara ettav de största hoten mot folkhälsan. Då skall ingen behövaexponeras för tobaksrök ofrivilligt. Då skall alla som villsluta använda tobak få hjälp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär handlingsprogrammot tobak i .
mot · GF02So525 · 1992-01-27 00:00:00 — Vi behöver en ny svensk nationellsexualvaneundersökning -- det anser flera forskare i dag.Sedan den förra gjordes 1967 har det svenska samhälletförändrats i många avseenden vad gäller levnadsvillkor,idéer, attityder och moraliska värderingar.Visserligen har det gjorts en hel del studier sedan 1967vad gäller sexualvanor, men de har varit specialinriktade.Vad som behövs är en ny riksomfattande undersökning ochmotiven härför är många.HIV-smittan har tillkommit som ett nytt fenomen sedanden förra undersökningen gjordes. För att kunna planeraförebyggande insatser mot AIDS är det väsentligt att hakunskaper om riskbeteenden.Chefen för för samhälls- ochbeteendeforskning har uttalat sig ombehovet av nationella survey-undersökningar: ''i avsaknadav mer precis information om sexuella mönster är detomöjligt att förstå den nuvarande spridningen av HIV-smitta och kanske ännu viktigare att kunna förutsägatrenderna för HIV och AIDS inom den närmaste 5--.'' Han hoppas att tillsammans medandra länder ska göra sådana nationella studier.Även EG har uppmanat alla EG- och EFTA-länder attgöra nationella undersökningar i syfte att utforma programför det förebyggande HIV--AIDS-arbetet.Antalet legala aborter i uppgår till drygt 37 500 , vilket motsvarar en fjärdedel av allagraviditeter. har antaletaborter påtagligt ökat bland yngre kvinnor. Ett mål bör varaatt minska antalet aborter. För det förebyggande arbetetbehövs även i detta fall kunskap om sexualvanor, attityderoch normer.Incest och annat sexuellt utnyttjande av minderåriga harblivit mycket omdebatterat . Det finns behov avuppgifter om hur många svenskar som utsatts för detta ochomständigheterna runt omkring för att kunna förstå ochhjälpa de utsatta samt förebygga sådana brott.Med tanke på det stora antalet invandrare från skildakulturer som kommit till är detockså angeläget att få en uppfattning om deras attityder,villkor och beteenden på det sexuella området.Det finns säkerligen många fler skäl för att göra ennationell sexualvaneundersökning. Viktigt är dock att dengenomförs fullständigt konfidentiellt och att data endastkommer att lagras och bearbetas i avidentifierat skick.Ingen -- alltså inte heller intervjuare ellerundersökningsledare -- ska kunna få reda på vad en vissperson svarat på en viss fråga inom den konfidentiella delenav frågeformuläret. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att initiera en nynationell sexualvaneundersökning.
mot · GF02So526 · 1992-01-27 00:00:00 — Legitimation för naprapater och socionomer Bättre omhändertagande av personer med långvarigasjukdomarSammanfattningI motionen föreslås att legitimation införs för naprapateroch socionomer med samma motivering som redovisas iSocialutskottets betänkande 1991/92:SoU5 om vissa hälso-och sjukvårdsfrågor. Motionen tar också upp problemenmed personer med långvariga sjukdomstillstånd där det ärviktigt med kontinuitet i vård och utredning och där det ärviktigt att alla sektorer inom sjukvården och socialtjänstenengageras för att lösa den ofta kompliceradeproblematiken.BakgrundI regeringsförklaringen har den nya regeringen aviseratatt den kommer att genomföra en större översyn avsjukvårdens organisation och finansiering. Socialutskottetavstyrkte samtliga gamla motionsyrkandenmed hänvisning till att inte nu bör föregriparegeringens kommande förslag. Då det gäller legitimationav naprapater och socionomer anser vi dock att man redannu bör ta ställning. Naprapaterna utgör en mycket storresurs för många människor. Behandlingen är tillgänglig föralla och välutbildade naprapater finns med godgeografisk utbredning över hela . Naprapati är denvanligaste behandlingsformen av medicin i Sverige.De drabbade patienterna kommer ofta snabbt tillbaka iproduktionen, vilket besparar samhället stora kostnader.Verksamheten har nått en sådan omfattning att den börföras in under samhällets tillsyn. Då det gäller legitimationav socionomer så kan liknande motiveringar anföras.Legitimationen är avsedd som en garanti av kvalitativminiminivå för professionellt socialt arbete.Det finns många olika orsaker till långvarigasjukdomstillstånd. Det kan vara en arbetsskada, en kronisksjukdom som inte beror på arbetet, utslitning av skelett ochleder, psykiska sjukdomar, social utslagning, alkohol, tobakoch mycket annat. Ofta förekommer dessutom flerafaktorer . Om man skall lyckas med enrehabilitering, är det viktigt att utredning och hjälpinsatsersätts in snabbt. Här är det viktigt med läkarkontinuitet, ochdetta garanteras av ett väl fungerande husläkarsystem ochen väl fungerande företagshälsovård där det finns tillgångtill såväl sjukvård som profylax och rehabilitering. Mångaandra yrkesgrupper än läkarna måste engageras i dennasvåra och viktiga problematik. Här kommer sjukgymnaster,kuratorer, socionomer, naprapater, kiropraktorer,psykologer, dietister, akupunktörer, massörer och mångaandra yrkeskategorier med i bilden. För de yrkeskategoriersom saknar legitimation bör en sådan möjlighetundersökas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa legitimation förnaprapater och socionomer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett bättre omhändertagande avpersoner med långvariga sjukdomstillstånd och ommöjligheterna att förhindra att ett långvarigtsjukdomstillstånd uppkommer.
mot · GF02So601 · 1992-01-27 00:00:00 — Dagbarnvårdares rätt att starta personalkooperativ Personalkooperativ barnomsorg blevstatsbidragsberättigad 1991.Personal i kooperativ skall ha sådan utbildning att denkan tillgodose barnens behov av omsorg och godpedagogisk verksamhet.Vi kan nu påtagligt se att stora delar av barnomsorgen ärpå väg att privatiseras och att befintlig kommunalbarnomsorgspersonal kommer att erbjudas att överta ochdriva verksamhet i egen regi.Som motionärer vill vi då hävda att det har stor betydelseatt alla yrkesgrupper får samma möjligheter i en sådansituation.I dag står många dagbarnvårdare utanför dennamöjlighet eftersom många av dem saknar den teoretiskautbildningen. Detta till trots vet vi, att stora delar avbarnomsorgsverksamheten utförs i familjedaghem drivnaav dagbarnvårdare.Yrkesgruppens utbildning är mycket varierande alltfrånförskollärare och barnsköterskeutbildade till dedagbarnvårdare som i princip inte har någon teoretiskutbildning. Den sistnämnda gruppen har trots sin ringautbildning, i många fall, varit dagbarnvårdare under mångaår och har alltså mycket lång erfarenhet av barn i alla åldraroch framför allt av barn med särskilda behov. Således vilarhela ansvaret på den enskilda dagbarnvårdaren för hurbarnets behov av omsorg och god pedagogisk verksamhetskall tillgodoses.Trots detta anses vederbörande, enligt nuvarande regler,ej kompetent att driva ett personalkooperativ. I principinnebär denna uteslutning av dagbarnvårdarnas möjligheteratt barnomsorg som utförs av dagbarnvårdare utanteoretisk utbildning inte är godkänd enligt gällande regler.För oss motionärer framstår detta som horribelt, detta är enform av diskriminering av yrkesgrupp. Vår uppfattning äratt reglerna bör ändras så att dagbarnvårdare med långerfarenhet likställs med personal som har teoretiskutbildning vad gäller möjligheten att starta och drivapersonalkooperativ. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dagbarnvårdarnasmöjlighet att starta personalkooperativ inombarnomsorgen.
mot · GF02So602 · 1992-01-27 00:00:00 — Det råder inga tvivel om att svenska barn och ungdomarhuvudsakligen lever i goda omständigheter. Sverigesframväxt till ett rikt välfärdsland har också gynnat barnenoch tillåter dem leva ett ur många andra länders synvinkelavundsvärt liv. Tillsammans med barn i övriga hörde svenska till de barn i världen som har den största chansenatt överleva och utvecklas till friska vuxna. Dagens barn ochungdomar växer upp i ett välorganiserat samhälle där derasfamiljers centrala behov är tillgodosedda.Mitt i denna ljusa bild av barnens situation i finnsdock mörka partier. Allt fler barns och ungdomars familjersplittras. En del av barnen utsätts för misshandel ochövergrepp. Andra försummas, mobbas och förtrycks ochnågra tar t.o.m. livet av sig. Invandrarbarn och särskiltflyktingbarn är utsatta grupper med ofta betydandepsykiska problem. Under barndomens snabbautvecklingsfaser är barn särskilt sårbara. Fysiska ochpsykologiska episoder som då inträffar kan ge merdjupgående och långvariga skador än om de inträffar hos envuxen. Barn är därför i behov av särskild uppmärksamhetoch omsorg.Barn och ungdomar saknar självbestämmanderätt ochrösträtt. De har svårt att tydliggöra sina intressen ochbehov. Dessa förhållanden gör att barnperspektivet påsamhällslivet ofta får träda tillbaka för de vuxnas intressen.Barnen och ungdomarna har få egna organisationer somtillvaratar deras intressen.Även om barn och ungdomar uttrycker sina åsikter ochblir hörda möts de sällan med samma respekt som vuxna.Svårast är dock situationen för de mest utsatta barnen ochungdomarna. Deras problem upptäcks försent och när svåra psykosociala störningar redan uppstått.Det återstår således mycket som kan förbättras förbarnen och ungdomarna också i . här iriksdagen har många motionerat om en statligbarnombudsamannatjänst. tillsatteregeringen en utredning med uppdrag att närmare utredaförutsättningarna för en statlig barnombudsman.Utredningen överlämnade betänkandet SOU 1991:70,Ombudsman för barn och ungdom. I betänkandet lämnasförslag till en lag om ombudsman för barn och ungdom.Lagen har till ändamål att ta till vara och främja barns ochungdomars rättigheter, behov och intressen i samhället.Regeringen föreslås utse en ombudsman för barn ochungdom som skall verka för att lagens ändamål uppfylls.Det är viktigt att utredningen inte läggs åt sidan utanregeringen utser en barnombudsman. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av barnombudsman.
mot · GF02So603 · 1992-01-27 00:00:00 — Förutom den kommunala barnomsorgen finns ettrikt urval av kooperativa daghem. En del av dessa drivsenligt intentionerna i ''Förskolans pedagogiska program''andra drivs enligt alternativ pedagogik, livssyn o.s.v.En grupp föräldrar kan bilda ett kooperativt daghem ocherhålla statsbidrag om man uppfyller de kriterierstatsbidraget kräver, bl.a. att daghemmet ska upptas ikommunens barnomsorgsplan. Denna utveckling avbarnomsorgen får ses som positiv. Tyvärr har den i vissakommuner fått en effekt som ej är önskvärd. Somligadaghem har i sina stadgar att man ej vill ta emothandikappade barn eller barn med särskilda behov. Vi anseratt om daghemmet erhåller statsbidrag ska det vara berettatt ta emot alla barn oavsett fysiska eller psykiskahandikapp.Alla barns rätt till barnomsorg 1991 är ett av de målriksdagen tagit, därmed bör också alla föräldrar ha rätt attvälja vilken form av barnomsorg de önskar.När ett kooperativt daghem startas ska givetvis deföräldrar som startar det ha sina barn på daghemmet, mennär det blir en ledig plats ska den erbjudas någon i denkommunala barnomsorgskön.Så är fallet i en del kommuner medan i andra är detkooperativets styrelse, som avgör vem som får varamedlem. Detta leder i förlängningen till att segregationuppstår och i värsta fall att de kommunala daghemmen fyllsmed barn med särskilda behov.Det är viktigt att alla barnomsorgsplatser anmäles tillden kommunala kön. Därmed får varje förälder rätt attvälja bland de olika alternativ av barnomsorg, som finns ikommunen. Det är dock givet, som sagts, att vidstartande av ett kooperativt daghem ska de föräldrar sommedverkar till att kooperativet kommer till stånd ha förturför sina barn. Först därefter ska kommunen gå efterbarnomsorgskön.Om man accepterar en plats på kooperativt dagis är mannaturligtvis skyldig att fullfölja de stadgar och målsättningarsom kooperativet beslutat om. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av ändring av statsbidragen till kooperativadaghem i enlighet med vad som anförts i motionens.
mot · GF02So605 · 1992-01-27 00:00:00 — Med ett extremt högskattesamhälle som det svenskaföljer en dyrbar rundgång med allsköns bidrag ochsubventioner. Barnbidraget är ett sådant.Vid låga och medelhöga inkomster är barnbidragetfortfarande en nödvändighet för att uppnå rimliglevnadsstandard för barnfamiljer. Däremot måste jubehovet för höginkomsttagare ha sjunkit väsentligt i ochmed redan genomförda och aviserade sänkningar avmarginalskatter och kapitalbeskattningar.Vi närmar oss därför ett normalsamhälle där bidrag gestill de behövande och endast till dem. Behovsprövning avbarnbidraget bör ses över . Förhoppningsvis kan den övrebidragsgränsen successivt sänkas allteftersom skattetrycketsjunker och människor får behålla mer av sina egnainkomster.Exempelvis bör vårdnadshavare av barn med engemensam beskattningsbar inkomst av perår klara sig med ett barnbidrag mindre än övriga d.v.s. ingetbidrag alls för det första barnet.Vid årsinkomst bortfaller tvåbarnbidrag o.s.v.Systemet kan givetvis läggas upp på annat sätt ochförfinas. Huvudsaken är en analys som leder tillinkomstprövade barnbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning meduppgift att utarbeta ett system med inkomstprövadebarnbidrag.
mot · GF02So607 · 1992-01-27 00:00:00 — Dagbarnvårdare -- den som i hemmet har vård, tillsynoch omsorg om andras och ofta egna barn -- har i dagnäringsförbud när det gäller arbetstidens omfattning. Isamma takt som antalet egna barn ökar minskar nämligenmöjligheter till inkomst och försörjning fördagbarnvårdaren. Varje kommun bestämmer hur mångabarn en dagbarnvårdare kan ta emot. Det är beroende avbarnens vistelsetid, barnens åldrar och också beroende avhur många egna barn som vistas i hemmet. För varje egetbarn dagbarnvårdaren får måste hon därför minska sinyrkesarbetstid. Då minskar givetvis också lön,sjukersättning och ATP-poäng. Dagbarnvårdarens kollegasom inte har det egna hemmet som arbetsplats -- det gällert.ex. förskollärare och barnskötare -- tvingas inte minska sinyrkesarbetstid efter barnafödande på motsvarande sätt.Som vi ser det finns det två sätt att lösa detta problem.Det första är att låta två dagbarnvårdare byta de egnabarnen med varandra eller placera dagbarnvårdarens barnpå daghem -- ett absurt sätt som är till nackdel för allainblandade.Det andra -- och naturliga sättet att skipa rättvisa -- äratt låta dagbarnvårdarens barn stå i barnomsorgskö som allaandra barn. När de är framme i kön placeras de i det egnahemmet. Föräldrarna betalar den kommunalabarnomsorgstaxan och dagbarnvårdaren, dvs. mammaneller pappan, får lön där samtliga barn räknas in. Dådiskrimineras inte längre dagbarnvårdarna ochnäringsförbudet är upphävt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsning i yrkesarbete fördagbarnvårdarna.
mot · GF02So608 · 1992-01-27 00:00:00 — I Ny demokratis motion (1991/92:So605) föreslås enutredning om ett nytt inkomstprövat barnbidragssystemsom skulle ge besparing på över 2,5 miljarder per år.I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att anslås till allmänna barnbidrag.Ett system med inkomstprövat barnbidrag bör kunnaträda i kraft . Anslaget för barnbidrag bördärför kunna sänkas med förslagsvis 1 200 000 000. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Allmänna barnbidrag för budgetåret1992/93 anvisar ett förslagsanslag på 16 .