mot · GF02K501 · 1992-01-27 00:00:00 — En ny regional organisation i Länsdemokratidebatten har fått nytt liv, bl.a. medutgångspunkt i diskussionen om landstingens roll, detstatliga regionala inflytandet samt förändringarna i Europa.Ett betydligt bredare politiskt intresse tycks finnas för att igrunden förändra det regionala styret i vårt land, vilketockså antyds i budgetpropositionen om än ytterstsummariskt varvid sägs att regeringen skall tillsätta enparlamentarisk beredning.På flera håll i landet har diskussionerna tagit fart påallvar i syfte att nå en ny regional indelning och styrning.Särskilt kan de diskussioner som förekommer i ,och nämnas i detta sammanhang.Politiska låsningar -- såväl inom som mellan de politiskapartierna -- har länge hindrat ett nytänkande vad gäller denregionala organisationen. Få reella förändringar har skett.Länsstyrelsen har omorganiserats med visst ökatlekmannainflytande, landstingen har fått nyaverksamhetsområden. Men i praktiken är förändringarnamycket små, och hela den genomgripande debatten om enutökad regional demokrati har gått i stå.En ny regional indelningNu sammanfogas bit för bit ett nytt, enat -- utangränser, men med allt starkare regioner. Det är därför högtid att börja fundera över om centralistiskasamhällssystem kan fungera i det moderna på 2000-talet.Behovet av en ökande regional demokrati för att klaraviktiga frågor -- såsom specialistsjukvård, kollektivtrafik,infrastrukturfrågor i allmänhet, näringsliv, sysselsättning,miljö- och energifrågor, turism, kultur m.m. -- är mycketstort. Länsstyrelse, de centrala statliga organens regionalaenheter (länsbostadsnämnder m.m.), kommunförbund,kommunalförbund, mellankommunala lösningar(avfallsbolag, trafikbolag), utvecklingsfonder m.m. utgören för medborgarna svåröverskådlig ''regional röra''.Dessutom innebär den så utbredda indirekta demokratinsvårigheter för medborgarna att påverka i för dem viktigafrågor. Ett direktvalt organ för övergripanderegionalplanering saknas i dag.Den enda folkvalda församling vi har på regional nivå ärlandstinget, och vi vet att det mediala intresset kringlandstinget tyvärr inte är det största. Dessutom domineras --som tidigare framhållits -- verksamhet ganskaensidigt av sjukvård.Färre och självständigare regionerEn viktig utgångspunkt är att förena kravet på bättreläns/regionaldemokrati med önskemålet om en rationellarelänsindelning.Det behövs ett helt nytt synsätt på den regionalademokratin. Ett folkvalt regionalparlament skulle stärkademokratin. Självfallet skulle befogenheterna bli betydligtmer omfattande än vad samlat alla regionala organ i dagförfogar över. En ny regional organisation gör det möjligtatt kraftigt minska antalet nuvarande regionala organ.På länsnivå kommer att avlövas och fleraandra regionala organ kan upphöra. De nuvarande länenoch landstingen kan och skall inte utgöra basen för denybildade regionparlamenten. Det är för små geografiskaområden. Vi måste finna andra, större och geografiskt ochkulturellt väl avgränsade områden. Regionparlamentetskall utses i direkta val. behöverförändras.En ständig risk när man diskuterar regionala frågor, isynnerhet länsindelningsfrågor i vårt land, är attdiskussionen ändar i gränsdragningsproblem. Dengeografiska indelningen är förvisso en svår uppgift menskall kunna hävda sig gentemot övriga , därnu nationsgränser rivs och slagkraftiga regioner skapas,måste också vi i vårt land kunna ta en öppen diskussion omlänsindelning . En riktlinje bör vara attSverige skall bestå av ca 10 regioner. Självfallet måsteindelningen ske på ett sådant sätt att den känns naturlig förmedborgarna. Det är viktigt att de nya regionerna fårlegitimitet bland medborgarna. Nya konstladeadministrativa gränser måste undvikas.SubsidiaritetsprincipenRunt om i vårt land prövas som bekant olikaorganisationsmodeller -- såväl inom kommun- ochlandstingsplanet som det statliga området. är hög tid attgå vidare och våga pröva helt nya politiska organisations-och förvaltningsmodeller -- också i en mer genomgripandeoch bredare omfattning.Det är av vikt att detta förändringsarbete kommer i gångomedelbart. De två pågående statliga utredningarna inomdetta område leds av en enmansutredare och saknar denkonkreta politiska förankringen, som krävs i så viktigafrågor som det här handlar om. En noggrann kartläggningmåste ske av den typ av frågor som bör och kandecentraliseras -- från central till regional nivå, från centraloch regional nivå till /lokal nivå. Regeringensförslag i budgetpropositionen om att tillsätta enparlamentarisk beredning är därför välkommet.Sverige behöver precis som ha en omfattandeoch bred subsidiaritetsdebatt, d.v.s. att besluten skall fattaspå lägsta möjliga nivå, så nära människorna som möjligt,samt att beslutsprocessen skall vara så effektiv som möjligt.Mer makt åt regioner och kommuner -- mindre makt åtriksdagenAtt förstärka den kommunala självstyrelsen som hargamla anor i är oerhört väsentligt, inte minst i ettEG-perspektiv. Tyvärr är fortfarande ett påtagligtcentralstyrt land, även om det blivit bättre . Detkommande förslaget om nya statsbidragsbestämmelser med''pengarna i en påse'' kommer ytterligare stärkakommunernas oberoende. Medborgarnas möjligheter attsjälva göra egna viktiga val kommer att öka. Det sker delsgenom verksamhetsförnyelse i kommunerna med mer avvalfrihet och mångfald, dels genom förnyelse av detdemokratiska inflytandet. Den politiska sfären minskar.Det är således min övertygelse att kommunernas rollkommer att öka Europaintegration.Härigenom kommer också makt att minska ochdå inte i första hand i förhållande till EG utan i förhållandetill regionerna och kommunerna.I dag är en för tung beslutsapparat med ansvarför alltför många detaljfrågor, med otympligaarbetsmetoder, med för korta mandatperioder ochkommunalt självstyre.Det handlar alltså i hög grad om en maktförskjutningfrån det centrala till det regionala och lokala; om störrefrihet för regionerna att bestämma själva, utan regering,riksdag och alla statliga verk och myndigheter.Den svenska demokratin skulle vinna på dennanyordning, och svenskarnas möjligheter att påverka denregionala utvecklingen skulle förbättras. kan denkommersiella regionala marknaden öka i betydelse medbättre konkurrens som följd. Pengar skulle sparas ocheffektiviteten ökas. skulle smidigare bli en del i detnya, moderna . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den av regeringenföreslagna parlamentariska beredningen ges i uppdrag attarbeta efter de riktlinjer som anförts i motionen.