mot · GG02K22 · 1992-11-27 00:00:00 — med anledning av redog. 1992/93:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse I motionen lämnas vissa förslag i anslutning till JOsuttalanden beträffande förvärv av ettaktiebolag för att skydda vissa tjänstefordon (1845-1988),kroppsvisitation vid misstanke om narkotikabrott (2043-1991), kritik mot med anledning avgenerella riktlinjer för besök hos i kriminalvårdsanstaltintagen HIV-smittad/AIDS-sjuk person (1950-1990),Statens invandrarverks () handläggning av asylärendenm m (1827-1991, m fl) samt fråga om i vad mån rätt till hemspråksträningkan anses föreligga (3861-1990).1. Att dölja att fordon som används förspaningsverksamhet tillhör polisenJO noterar att det ibland kan finnas ett välgrundatönskemål att kunna dölja att fordon som används vidspaningsverksamhet tillhör polisen men framför vissakritiska synpunkter angående användningen avaktiebolagsformen. JO uttalar också kritik mot förfarandetatt dölja statens äganderätt till vissa fordon genom attregistrera dessa på olika privaträttsliga subjekt av annatslag. En sådan åtgärd, menar JO, är inte förenlig medbilregisterkungörelsens regler och straffbestämmelsen omosant intygande. Avslutningsvis konstaterar JO att om manfrån statsmakternas sida gör den bedömningen att det finnsbehov av att kunna förfara på detta sätt, krävs därför enändring av gällande regler.Enligt Ny demokratis uppfattning föreligger ettsjälvklart behov för polisen att kunna dölja att det är polisensom är ägare till fordon som används i spaningsverksamhet.Reglerna bör därför ändras så att de av JO kritiseradeförfarandena blir lagliga och inte kan ifrågasättas.2. Kroppsvisitation vid misstanke om narkotikabrottFör att kroppsvisitation skall få ske krävs att misstankeföreligger om ett bestämt brott på vilket det kan följafängelse. I det av JO redovisade ärendet grundades beslutetom kroppsvisitationen väsentligen på att det var fråga omen person som var känd i narkotikasammanhang och att han, då han anträffades, var påverkad av annatän alkohol och därför betedde sig underligt. Enbart dessaförhållanden utgör enligt JO inte konkreta omständigheterav beskaffenhet att grunda en skälig misstanke om sådantnarkotikabrott som kan följas av fängelse.Enligt Ny demokrati är det otillfredsställande att intekunna använda kroppsvisitation i den av JO redovisadesituationen. Förutsättningarna för kroppsvisitation bördärför ändras.3. Tillsyn vid besök i kriminalvårdsanstalt hos intagensom är HIV-smittad/AIDS-sjukIntagen i kriminalvårdsanstalt får enligt 29 § förstastycket lagen om kriminalvård i anstalt (KvaL) ta emotbesök i den utsträckning det lämpligen kan ske. Han får inteta emot besök som är ägnat att äventyra säkerheten ianstalten eller som kan motverka hans anpassning isamhället eller eljest vara till skada för honom eller annan.Enligt fjärde stycket samma paragraf skall tjänsteman vidanstalten vara närvarande vid besök, om det är påkallatmed hänsyn till säkerheten.En uppgift om att någon är HIV-smittad har generellt ettmycket starkt sekretesskydd enligt sekretesslagen.JO riktade kritik mot medanledning av generella riktlinjer för besök hos ikriminalvårdsanstalt intagen HIV-smittad/AIDS-sjukperson. Riktlinjerna återges i JOs beslut.Riktlinjerna innebar dels att tjänsteman vid anstalten ivissa fall skulle vara närvarande vid besök hos HIV-smittad/AIDS-sjuk person, dels att uppgifter omsjukdomstillståndet kunde utlämnas.JO uttalade sammanfattningsvis att en generell regel omatt alla HIV-smittade/AIDS-sjuka, som vägrar att eftergesekretessen angående sin sjukdom, endast får ta emot besökunder tillsyn inte står i överensstämmelse med 29§ KvaL.Kriminalvårdsstyrelsen har uppenbarligen ansett att detfunnits ett behov av riktlinjer och råd för besök på anstalt.Enligt Ny demokratis uppfattning kan det finnas anledningatt se över 29§ KvaL och sekretessreglerna i syfte att skapa bättreskydd för besökare vid men också mot andra smittsamma sjukdomar.4. Bättre resurser till JO för att granska InvandrarverketJO har vid sin granskning av bl akonstaterat att verkets handläggning varit behäftad medbrister, att verket brustit i förmåga att administrera ochprioritera i den ökade ärendemängden, att enskilda i mångafall har blivit onödigt lidande på grund av bristerna, attstatsverket och offentliga biträden för utlänningarförorsakats ekonomiska förluster.Kritiken är enligt JO i åtskilliga fall allvarlig.Rättssäkerhets- och effektivitetskrav har eftersatts. JOkonstaterar emellertid att vissa förbättringar har skett efterkritiken men framhåller att omständigheterliggande utanför verkets kontroll, t ex situationen iÖsteuropa, snabbt kan komma att vända utvecklingen inegativ riktning. Skulle detta inträffa, säger , förutsätterhan att det vid de prioriteringar som kommer att blinödvändiga iakttas betydligt större noggrannhet än vad somvarit fallet i vissa av de ärenden som granskats medanledning av inspektionen.Avslutningsvis uttalar JO att han kommer att oavsettärendeutvecklingen fortsätta sin bevakning av det häraktuella området bl a genom ytterligare inspektioner.Det är uppenbart att det alltjämt finns stora brister inomInvandrarverket, t ex i fråga om upphandling av förläggningsplatser,personalpolitik samt ärendehandläggning och annanförvaltningsuppgift, som i många fall är anmärkningsvärtpassiv.Enligt Ny demokratis uppfattning räcker det inte med attJO inspekterar lite då och då, utan detmåste bli fråga om en kontinuerlig granskning tillsförhållandena på ändrats. och andra myndigheter som har medutlänningar, flyktingar och invandrare att göra bör bliföremål för granskning.Enligt riksdagsordningen är ombudsmänfyra, en chefsjustitieombudsman och trejustitieombudsmän. Ny demokratis förslag kan medföra attdet behövs ytterligare en ombudsman. Vid sådantförhållande måste riksdagsordningen ändras. Det kan ocksåvara så att en utökad granskningsverksamhet går att klaramed befintligt antal ombudsmän men med annanresursförstärkning.Mot bakgrund av det anförda är det därför angeläget attdet skapas sådana förutsättningar att Riksdagensombudsmän får möjlighet att kontinuerligt granskaInvandrarverket och andra myndigheter som handläggerfrågor rörande utlänningar, flyktingar och invandrare.5. Begränsa rätten till hemspråksträning ochhemspråksundervisningGranskningsärendet gällde hemspråksträning iförskolan och bl a berördes frågan om hemspråksträningen bör ses somen generell service eller som en behovsprövad rätt enligt 6§ socialtjänstlagen.Ny demokratis grundläggande uppfattning är atthemspråksträning och hemspråksundervisning inte börbekostas av stat eller kommun. Om sådan träning ellerundervisning skall förekomma bör den i vart fall inte varagenerell utan behovsprövad. Eftersom det tycks vara så attflera kommuner uppfattar rätten till träning ellerundervisning som en generell serviceskyldighet börlagreglerna ändras så att det klart framgår att träning ellerundervisning som bekostas helt eller delvis av stat ellerkommun endast får bedrivas om behov därtill föreligger. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regeländringar så attpolisen på ett lagligt sätt kan dölja sitt ägande av fordon somanvänds i spaningsverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det skapas förutsättningar såatt kroppsvisitation kan användas i större utsträckning änför närvarande,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lagstiftningen ses över i syfteatt skapa bättre skydd för besökare vid kriminalvårdsanstaltoch andra inrättningar mot hivsmitta och andra smittsammasjukdomar,4. att skapar sådana förutsättningar attRiksdagens ombudsmän får möjlighet att kontinuerligtgranska och andra myndigheter somhandlägger frågor rörande utlänningar, flyktingar ochinvandrare,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna ändras så atthemspråksträning eller hemspråksundervisning, vilkenbekostas helt eller delvis av stat eller kommun, endast fårbedrivas om det föreligger särskilda behov därtill.