ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02T223 · 1992-01-27 00:00:00 — Väganslag till län m.m. Utbyggnad och modernisering av flyg-, väg- ochjärnvägssektorn liksom möjligheterna för sjöfart är enviktig del för bibehållande och utbyggnad av näringslivet.Detta gäller i hög grad för län.Riksdagen har också beslutat att såväl medborgare somnäringsliv i landets olika delar skall ha en tillfredsställande,säker och miljövänlig trafikförsörjning.I den planering som regeringen nu talar för sättsbyggande av de största vägarna -- stamnätet -- i främstarummet. Detsamma gäller järnvägarna. Detta kan endastaccepteras om också riksvägar och länsjärnvägar som inteingår i de största näten får ett rejält höjt tillskott av demedel som skall tillföras kommunikationssektorn.Riksdagen beslöt om ökadeinvesteringsmedel för vissa namngivna delar av vårt land.Sydöstra , som nämndes i trafikutskottetsbetänkande vilket antog, ingick bland dessaregioner. län torde vara huvuddelen i uttrycketsydöstra län sträcker sig från norr till söder vägE66. Denna vägsträcka sammanbinder samtliga kommunerlängs kuststräckan, och vägarna västerut sammanbinds medE66. Med nu förordad rätning och förbättring av straxsöder om kommer en stor förbättring att ske. Densocialdemokratiska regeringen som tog detta beslut tidigthösten 1991 följde därmed de avsikter som låg iriksdagsbeslutet om tillväxt. På E66-an i länkvarstår en stor och betydelsefull upprustning söder omKalmar och förbi . Vi vill kraftfullt understrykabehovet av denna upprustning.Vägarna i västlig riktning från E66-an är också av storbetydelse för länets utveckling. Det gäller delstrafikförsörjningen för inlandskommunerna, delskustkommunernas behov av förbindelse med inland ochvästerut. Vårt krav är också här, att dessa vägar kan tilldelasmedel för att såväl transporter inom länet som förbindelseri övrigt med vårt land skall kunna ske på ett modernt ochframtidsinriktat sätt.Turismen i län med är av stor betydelse.En stor del av turismen på har också genomfart ochövernattningar i länet. Nästan en tredjedel av färjetrafikenmed turister reser till över Oskarshamn.Glasriket i och Nybroområdet är ocksåinriktat på turistbesök och med anknytning tillAstrid värld är också en stor turistattraktion.För att turismen skall vara kvar och utvecklas behövsockså vägar--järnvägar av acceptabel standard. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inriktningen avinvesteringsplaneringen för vägar och järnvägar ges ensådan utformning att väg- och järnvägsnät i län kanmoderniseras,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medelstilldelning för väg- ochjärnvägsinvestering får en kraftfull höjning i kommandefördelningsplan.
mot · GF02T301 · 1992-01-27 00:00:00 — Utbyggnad av spårvägen i Många kommuner planerar en förnyelse avkollektivtrafiken. Det handlar om satsningar påmiljövänligare bränslen, trådbussar, spårvagnar m.m.Gemensam är ambitionen att minska utsläppen fråntrafiken, framför allt i stadskärnorna.I är spårvagnarna ett relativtvanligt, populärt och miljövänligt inslag i stadsbilden. Denspårbundna trafiken svarar för en knapp tredjedel avkollektivtrafiken i staden. Det finns färdiga planer på enutbyggnad av spårvägen, som om de genomförs leder till attspårvägens andel ökar till av all kollektivtrafik.De positiva konsekvenserna för miljön är uppenbara.Dessutom, vilket är viktigt mot bakgrund av dagensarbetsmarknadsläge, bidrar utbyggnaden till att minskaarbetslösheten bland bygg- och anläggningsarbetare. Ominköpet av spårvagnar görs inom landet blir effekterna försysselsättningen självfallet ännu större.Spaden kan sättas i jorden omgående, men ledningen förNorrköpings kommun tvekar. Anledningen är oron förekonomin. Totalt handlar det om en investering istorleksordningen drygt 200 milj.kr. Redan nu står det klart att staten bidrar med 40 milj.kr. som avser banutbyggnaden. Pengarna utbetalasdock först fr o m 1993.Länsstyrelsen i har vidare i denprioriterade planen över statsbidrag till vissa investeringar ikollektiv persontrafik tagit upp sammanlagt 48 milj.kr. Den förraregeringen har med ett regleringsbrev gjort det möjligt förVägverket att kraftsamla dessa resurser tillspårvägsutbyggnaden i . Statens sammanlagdabidrag till spårvägsutbyggnaden kommer alltså att uppgå tillnära 100 milj.kr. Det borde alltså vara möjligt att sätta spaden ijorden omgående. Det finns dock två orsaker tillkommunledningens tveksamhet.För det första måste kommunen förskottera medel tillbanutbyggnaden. Detta i ett läge när kommunens ekonomiredan är ansträngd. För det andra finns det en väntelista hosVägverket, som gör att förmodligen måstevänta innan kommunen får del av statsbidraget tillinvesteringen i nya spårvagnar, de 48 miljonerna.Norrköpings situationen lär inte vara unik. Risken finnsatt flera för miljön och jobben viktiga projekt försenas pågrund av kommunernas osäkerhet om och oro förfinansieringen.Det är alltså enligt vår mening väsentligt att regeringenvidtar åtgärder för att stimulera övergången tillmiljövänligare kollektivtrafik. En möjlighet är självfallet atttillföra ytterligare medel. Även en relativt blygsam ökningav ovan nämnda statsbidrag kan få stor betydelse försysselsättningen på enskilda orter. Regeringen kan ocksågöra det möjligt för ansvarig myndighet att tidigareläggautbetalningen av redan utlovade bidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligarestimulansåtgärder för att möjliggöra en utbyggnad avspårvägen i m.fl. likartade satsningar.
mot · GF02T302 · 1992-01-27 00:00:00 — Väg 26, Nissastigen, genom och Trafiken svarar för en allt större del av miljöfarligautsläpp. Det är klart dokumenterat. Det betyder ökadehälsorisker, framför allt för de människor som bor i detätorter som de stora trafiklederna genomkorsar. Depositiva effekter som investeringar i byggande av förbifarterger blir därför av stor vikt och bör prioriteras.De övergripande målen för trafiksäkerhetsarbetetfastställdes av 1988, vilka innebär att trafikengörs säkrare så att risken för skador och dödsfall eliminerasså långt som möjligt, framför allt för de (Nissastigen) passerar genom två storatätorter, och . harprojekterat förbifarter vid såväl somSmålandsstenar. har också i sin prioriteringplanerat förbifarterna vid dessa tätorter högt.Medelstilldelningen till länet har dock ännu inte medgivitnågot aktualiserande av dessa projekt.Gislaveds kommun har i sin planering avbyggverksamhet tagit hänsyn till projekteringför att ej förhindra ett genomförande av förbifarterna vidGislaved och Smålandsstenar.Större trafikleder av typ väg 26 bör göras så trafiksäkrasom det går att få som ett riskmoment röjs undangenom att dra dessa leder utanför de nämnda tätorterna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förverkligande avförbifarterna på genom ochSmålandsstenar.
mot · GF02T304 · 1992-01-27 00:00:00 — Bro mellan och i kommun är en ö i den expansiva ochtillhör kommun. näringsliv utvecklas väloch företagsstrukturen är småskalig. Den successivt ökandeutpendlingen visar även popularitet sombostadskommun. De flesta pendlar till Göteborg.I dagsläget bor 490 personer permanent på Fotö.Befolkningen har en ungdomlig sammansättning. På önfinns mekanisk verkstad och yrkesfiske. Förskola ochdaghem finns och kommunala va-anläggningar har anlagts.För finns färdiga detaljplaner för ett 50-tallägenheter och nya verksamheter. Denna utbyggnadblockeras dock av att man saknar en fast förbindelsetill . Den nuvarande färjeförbindelsen drivs avÖckerö kommun med statsbidrag och är ej avgiftsfri. Ettbesök på för en familj med bil och fyra personer kostartur och retur . Den bofasta befolkningen harrabatterade priser.För att få tillgång till nya markresurser förbostadsbebyggelse i den södra delen av kommunsamt ge befolkning och näringsliv på godakommunikationer behövs en bro.Ett detaljplaneförslag för området kring bron harantagits 880701. Den föreslagna bron har lokaliserats så attkortast möjliga brolängd erhålls som gynnsammagrundlägesförhållanden uppnås.Regeringen har i sin regeringsförklaring 911004markerat att ''hela skall leva''. En bro mellan Fotöoch är ett exempel på regional satsning att spridasysselsättning och boende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bro mellan och .
mot · GF02T305 · 1992-01-27 00:00:00 — har en besvärlig trafiksituation.Den ständigt ökande fordonstrafiken ger en dålig miljö.Förslag på olika lösningar, ofta kostnadskrävande,framläggs. Upprepade krav hörs på att större andel avtillgängliga anslag för byggande av vägar tilldelasStockholmsregionen för att förbättra trafikflödet. Ökadeanslag till innebär i sin tur att övrigalän får mindre andel av totalanslaget för byggande av vägarinom respektive län. Alla län har behov av ökade väganslag.Därför måste en stark gemensam strävan vara att finnalösningar som ger goda totala effekter. En ytterst viktigåtgärd är att i så stor utsträckning som möjligt avlänka frånStockholmsregionen all genomgående fordonstrafik. Dettabör ske så fort som möjligt.Vägförbindelsen ''Räta linjen'' en väg ------Sala--, ger denna möjlighet. ''Räta linjen'' är kortare än motsvarandeförbindelse över . Efter vissa ombyggnader kanskillnaden bli 45--. ''Räta linjen'' är också ca 15 kmkortare än över ------Uppsala.Kortare vägsträcka är en viktig faktor i den totalatransportekonomin. har därför ''Räta linjen''stor betydelse för förbindelserna mellan ochsödra/sydöstra . ''Räta linjen'' kan för sydöstraSveriges del anses vara en fortsättning norrut till den regionalpolitiskt mycket viktiga E66. ''Räta linjen''används även som transportled mellan ochvästkustregionerna, bl a beroende på att vägsträckan --har enmycket bra vägtopografi, vilket är mycket betydelsefullt isynnerhet för den tunga trafiken.För att ''Räta linjen'' skall fungera helt tillfredsställandesom transportled krävs att förbättringar och ombyggnadersnabbt kan genomföras på vissa vägavsnitt. Näringslivetkräver snabba och punktliga leveranser. Urtrafiksäkerhetssynpunkt är det nödvändigt med en jämnoch hög vägstandard. Kortare vägsträcka och kortaretransporttider ger bättre transportekonomi förtransportföretagen. Därför måste ''flaskhalsarna'' byggasbort.Om detta är berörda länsstyrelser väl medvetna.Förbättringar har genomförts, genomförs eller planeras attgenomföras, men takten i förbättringarna är alldeles förlångsam. anvisades medel för byggande avförbifart samhälle i . Men hittillsanvisade anslag räcker inte till för att på ett snabbt ocheffektivt sätt fullfölja standardhöjningen. Därför måsteytterligare medel tillföras väganslaget i respektive län för atten upprustning av återstående vägavsnitt av ''Räta linjen''snabbt skall kunna genomföras.Vägförbindelsen ----(''Rätalinjen'') måste ges högsta prioritet vid fördelning avkommande anslag för vägupprustningen.Efter den erforderliga upprustningen skulleStockholmsregionen kunna avlänkas från all genomgåendefordonstrafik och ''Räta linjen'' skulle bli förfordonstrafiken den självklara vägförbindelsen mellanNorrlandskusten och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att snabbt fullföljaupprustningen av vägförbindelsen ----, den s.k.
mot · GF02T306 · 1992-01-27 00:00:00 — Goda vägförbindelser är avgörande för såväl enskildamedborgares arbetsmöjligheter som servicetillgång ochnäringslivets och handelns utveckling.Ca 85 % av alla persontransporter och av alla godstransporter sker på vägarna. Västmanlandär i hög grad beroende av interregionala kontakter. Fördessa är E 18 huvudpulsådern.Vägnätet i lämnar fortfarande, trots vissaförbättringar , mycket övrigt att önska.Underhållet har blivit allt mer eftersatt. Tilldelning avekonomiska resurser har uteblivit. Därför måste nu krafttagtill innan vägstandarden utvecklas till det helt oacceptabla.Inom finns flera ''flaskhalsar'' som bordekunna avhjälpas. En utbyggnad av en nord--sydgående vägöver Sala eller söderut är angeläget. Andra delarav som kräver utbyggnad är --ochArboga--Örebro.Ett snabbt besked om extra väganslag för utbyggnad avKöping--, innebär att vägbygget kan komma igångunder , när arbetslöshetssiffrorna enligtlänsarbetsnämnden i riskerar att blimycket höga.Projektet är kostnadsberäknat till 370 milj.kr. vilket omräknat i arbetsinsats innebär ca 80 000dagsverken varav nästan 60 000 kan anvisas. En investeringav detta slag innebär, förutom den momentanaarbetsinsatsen, en rad positiva kringeffekter.Sträckan --är det sämsta vägavsnittet påE 18 i . Vägen är till största delen med en belastning av i genomsnitt 15 000 fordon/dygn. En snabb utbyggnad av dettavägavsnitt skulle innebära en kraftigt förbättradframkomlighet på vägnätet i Mälardalen.I kommer investeringar för 1,4 miljarderkr. att göras i riksvägar och Europavägar under 90-talet.Motsvarande summa för är 53 milj.kr. Genom förstärkta satsningar på vägnätet iVästmanland möjliggörs en avlastning av det redan i dagsvårt miljöbelastade . En framtidaflerkärnig storstadsregion förutsätter en kraftig satsning påinfrastrukturen i Mälardalen.Projektet E 18 --är i gällanderiksvägsplanering inplacerat först . Entidigareläggning är mycket angelägen. Finansieringen avdenna bör ske genom en omprioritering inom anslaget förbyggande av riksvägar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att prioriteraupprustningen av vägnätet i .
mot · GF02T307 · 1992-01-27 00:00:00 — Väl fungerande kommunikationer är nödvändiga för enregions utveckling. Om detta råder politisk enighet. Trotsdetta har vi stora brister i nästan hela landet inomkommunikationsområdet. Särskilt järnvägen har under enföljd av år haft för låga anslag. I denna motion kommervägnätet i att behandlas.Angelägna vägprojektVägverkets anslag för investeringar ilänstrafikanläggningar i är klartotillräckliga.Västmanland har fått en dåligbehandling inom kommunikationsområdet vad gälleranslagen till ingår som en del av ''Räta linjen''. ''Rätalinjen'' är en väg, ------Sala--, och berör fyra län. ''Räta linjen'' har ihuvudsak en hög vägstandard, men för att vägen skallfungera helt tillfredsställande krävs att förbättringar ochombyggnader snabbt kan genomföras på vissa vägavsnitt. ''Räta linjen'' med en genomgående hög standard utan''flaskhalsar'' skulle bl a kunna avlasta vad avsernordsydgående långväga trafik. Ytterligare skäl har jagframfört i motion 1991/92:T395.Flera andra angelägna projekt vad avser riksvägar finnsinom länet. E 18 sträckan --har låg standard ochbehöver en ombyggnad. Att förbättra inom länetär också mycket angeläget för att öka framkomlighet ochsäkerhet för den livliga trafiken mellan Stockholmsregionenoch . Upprustning av är också angeläget.Det behövs därför ökade anslag.Givetvis behöver i länet göras kompletterandeinvesteringar i länsvägar, statskommunvägar ochkollektivtrafikanläggningar. Särskilt landsbygdens vägarhar drabbats. har underhållet bliviteftersatt och nödvändiga upprustningar har ej kunnatgenomföras.Enskilda vägarDe enskilda vägarna är i särklass landets längsta vägnät.Nästan alla uttransporter av produkter från jord- ochskogsbruket påbörjas på dessa vägar. Nästan allaintransporter av insatsvaror och förnödenheter till deareella näringarna avslutas på enskilda vägar. De enskildavägarna har också stor betydelse för allmänheten; förturism, rekreation, fritids- och friluftsliv.De enskilda vägarna måste ses som en mycket viktig ochintegrerad del av landets totala vägnät med storsamhällsekonomisk betydelse. Det är därför viktigt attstaten tar ett stort kostnadsansvar för det enskildavägnätet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall geshög prioritet vid fördelning av tillgängliga ochtillkommande medel.
mot · GF02T309 · 1992-01-27 00:00:00 — Flera av de politiska partierna i har i likhetmed liberalerna prioriterat utbyggnad av tillmotorväg. Som talesman för mitt parti har jag därtill iriksdagen lagt stor vikt vid sidoförbindelserna med E6. Häråterupprepar jag kravet från tidigare motioner om attlänsväg 164 --byggs ut så att den klarar detunga skogstransporterna som är aktuella inom en storregion från i norr, via ut tillBohuskustens hamnar. Vägen håller bra standard inomDalslandssidan men är smal och slingrig med dåliga broarpå Bohussidan. En ombyggnad har varit aktuell , men inga definitiva förbättringar har gjorts.Arbetsmarknadsläget bör göra det möjligt för t ex att få loss pengar.Av flera angelägna projekt i Bohuslänet har jag motbakgrund av uppvaktningar, informationer, överläggningarmed myndigheter och egna besök i regionen prioriteratockså följande projekt, avseende upprustning ellernybyggnad. Bohusdelen av Väg 167Grinneröd--Väg 174 --HallindenVäg 163 --Knäm Väg 161 Skårs färjeläge--TorpVad gäller motorvägsleden St. Höga--Lyckorna bör denursprungligen planerade trafikplatsen vid Granvattnet,komma till utförande, i syfte att initera envägsträckning som tar upp trafik från Västgötasidan iriktning mot och kusten. Det förutsätter vidare attBohusläns äldsta broprojekt, Kolhättan--,kommer till utförande.Jag ser det också som väsentligt att en bro byggs mellanFotö och inom kommun. Kommunbornabetalar var för sig via skatten 1 500--i kommunikationsavgift, beroende på dyrainternförbindelser. Inga andra invånare i har såhöga kostnader.På sikt bör frågan om en ersättning av färjetrafikenSkår--Finnsbo med en fast förbindelse komma närmare enlösning. En industrigrupp i regionen pekar på att en fastförbindelse är lönsam och att driftskostnaderna förnuvarande färjelinje är mycket höga. Förbindelsen kanetableras i form av tunnel eller bro. Enligt uttalande frånVägverket är en tunnel fullt möjlig att bygga. För Lysekilsoch kommuner skulle en fast förbindelse överGullmarn väsentligt förkorta restiden i riktning --. Rimligen bör regeringen föranstalta om attfrågan närmare utreds.Utbyggnad och modernisering av vägnätet är i hög graden förutsättning för utveckling av hela länet. Delar avBohusläns vägnät är i akut behov av underhåll ochupprustning. bör därför få ökad andel av demedel till vägnätet som regeringen aviserar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en upprustning avvägnätet i .
mot · GF02T312 · 1992-01-27 00:00:00 — Den näringslivsstimulans som en fast förbindelse överÖresund kommer att innebära, måste genomkompletterande infrastrukturinvesteringar ges enomfattande spridning inom södra , och är i det härsammanhanget aktuella målområden. För att uppnå ensådan fördelad näringslivsstimulans krävs bl.a. betydandeinvesteringar i en upprustning och förnyelse av detinomregionala vägnätet.I de nordöstra delarna av regionen är en utbyggnad avE66:an, sträckan ------, av stor betydelse. En satsning på är ocksåangelägen med tanke på förutsättningarna för en framtidaökande öststatshandel med utgångspunkt från våraostkusthamnar. För och för län ären ny- och ombyggnad av , från Gårdstångatrafikplats (E66 --) väster om viaEslöv och och vidare mot och , avstor regionalpolitisk betydelse.Även från nordvästra bör vägnätet förbättras motMellanskåne och län. har enstark utpendling till /Lund-området, men en heltförsumbar utpendling till det andra starkaarbetsmarknadsområdet i nordvästra medHelsingborg som centrum.Det är angeläget att förbättra kommunikationernamellan dessa områden för att ge tillgång tillflera arbetsmarknader och för att uppnå en spridning avnäringslivsstrukturen från det hårt belastade västrakustområdet, till inlandet och de östra delarna av regionen.Förbättrade kommunikationer ger också förutsättningar fören utveckling av turistnäringen inom dessa områden.En utbyggnad av från viaKågeröd--ger en direkt koppling . En sådan utbyggnad får storbetydelse för den länsövergripande trafiken och gerregionalpolitiska effekter för med ökadtillgänglighet till och från Helsingborgsregionen, bättreförutsättningar för näringslivet i inlandet och möjlighet ökad turisttrafik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av väginvesteringar isödra .
mot · GF02T313 · 1992-01-27 00:00:00 — Ny nord-sydlig stamväg genom Bergslagen och län Staten har, genom olika myndigheter, det övergripandeansvaret för de infrastrukturella förutsättningarna i Sverige.En viktig sådan förutsättning är tillgången på vägar av godklass. Miljö, trafiksäkerhet och regionalautvecklingsmöjligheter påverkas i hög grad av vägsystemet.Att kommunikationerna gör det behöver inte ens nämnas.Flera skäl talar för att huvudalternativet till Europaväg4 via , för trafik från söderut, bör drasvia genom Bergslagen och Örebrolän.För det första är det den kortaste vägen och därmed detenergisnålaste alternativet. Mindre energiförbrukninginnebär mindre mängd luftföroreningar och därför äralternativet bra från miljösynpunkt.För det andra innebär nyttjandet av väg 60 ett aktivt stödför Bergslagsområdets utveckling. Detta stöd fås som enbieffekt och kostar alltså inga ''nya'' pengar.För det tredje innebär och somstamväg genom län att både trafik frånNorrlands inland och på ett optimalt sättmed hög framkomlighet och säkerhet kan förbindas medbåde och kontinenten samt via E3 motGöteborg.Vidare är det viktigt att det finns inlandslokaliseradestorstadsalternativ. är -- och bör även --vara ett sådant alternativ. Detta är också en positivförutsättning för Bergslagens utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tas in istamvägnätet och byggs ut som delar av en planerad''inlandsväg''.
mot · GF02T314 · 1992-01-27 00:00:00 — Upprustning av väg 49 och 195 Goda vägförbindelser är viktiga för en regionsutveckling. Behovet av snabba och trafiksäkra förbindelserär krav som ställs i samhället.För att tillgodose industrins behov av säkra transporter,och snabbt nå , bör standarden på den nord-sydliga vägförbindelsen, och västerom , förbättras. Även inom län har ettavsnitt av väg 49 en låg standard, vilket minskarmöjligheterna att utnyttja vägförbindelsen på etttrafiksäkert sätt.För att med trafiksäkra vägförbindelser nå de kulturellaoch turistiska områdena behövs en upprustning av väg 49.Norrifrån nås i första hand med sin nationalpark.Tiveden har stora värden som rekreationsområde. Andrakulturella och turistiska värden är ochGöta Kanal. Väg 195, som har sin anslutning från väg 49,håller en god standard. är enutvecklingsbar turistbygd. Guldkroksbygden och Hökensåsär exempel på turismen inom Hjo och Tidaholmskommuner.Det är av största värde att en samordning sker mellanlänsstyrelserna i och län, ifråga omskyltning av den västra . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av upprustning vadgäller väg 49 och 195.