mot · GF02Ju216 · 1992-01-27 00:00:00 — Knarket -- nutidens största sociala problemKort om bakgrund, utveckling och det nuvarande läget ivärlden. Experter, med allt vad detta begrepp nu innebär,torde vara rörande överens om att det största socialaproblemet f n är det som skapas av narkotikahandeln ochdess missbruk.Få länder, om ens något, kan sägas vara utan dessaproblem. Stora pengar lockar folk. I knarksmugglingensspår följer korruption, död och allt slags elände. Förutomde allmänt här i kända colombianskaorganisationerna talar man med bävan om de japanskayakusa, kinesiska triaderna, turkiska och islamska khansom är på stark frammarsch i . För att tala om vårtnärområde så har vi då den oroande utvecklingen i denumera självständiga staterna i . Dessa länder,inklusive , har vad jag vet inte ratificerat, dvsundertecknat, FN:s narkotikakonventioner beträffandenarkotikafrågorna.Detta gör att man i helt legalt kan tillverkaamfetamin, som smugglas till . Mycket skickliga ochvälutbildade kemister ligger bakom tillverkningen.Maffian, den tyvärr kanske enda organisationen someffektivt fungerar, skrämmer mycket effektivtmyndighetsorganisationer som har till uppgift att stävja ochförhindra hanteringen. kunde man i TV:saktuelltreportage se att man f n smugglar ca 50 kgamfetamin till . Korrupta funktionärerkunde släppa igenom en långtradare i tullen för . När medelinkomsten ligger på iårsinkomst så finns en, icke accepterad givetvis, förståelseför att vissa ser genom fingrarna inför detta erbjudande.Läget ute i EuropaTraditionellt så har alltid de gamla handelsvägarna tillEuropa varit ''allfarvägar'' i dessa sammanhang. Således vardet i samt i somvar transitorter i för framförallt heroinsmugglingentill från de kända områdena runt den s k gyllenetriangeln. När man i förklarade ''krig'' motkokainmaffian i , varnades för att handelnenligt samma mönster, d v s via handelsvägarna till Portugaloch , skulle föras vidare in i . Tröstlöst kanman bara konstatera att det blev just så. När skall vi läraoss?I dag talar man om fullkomlig kokainexplosion tillEuropa. beslagtogs totalt 6 111 kilogramkokain. 1990 en fördubbling, närmare bestämt 12 912kilogram till ! Motsvarande siffror för heroin är 1989, respektive för 1990.Internationella varningarBob , president chefstalesman inarkotikafrågor, sade när han besökte :''Problemen har kommit till er och gör inte samma misstagsom vi gjorde, genom att ignorera dem och hoppas att detgår över.'' president varnade för attnarkotikasmugglarnas organisationer är kraftfulla nog att taöver hela nationer.Vad kan vi förvänta oss på narkotikamarknaden iSverige?Fortfarande ruskar sig det officiella yrvaket idessa frågor. Jag vågar påstå, bland annat medutgångspunkt från det senaste beslaget i på 50kilogram kokain i cementtunnor att är etttransitland när det gäller kokainhantering! För att inte talaom det enorma inflöde vi har när det gäller all slagsnarkotika till den svenska marknaden. sedanvarnades det för att så här skulle marknaden se ut i Sverigeredan på 90-talet. är vi där, trots alla varningar. Det ärprecis som om det officiella ''drabbats'' avnarke, det grekiska ordet för ''plötslig sömn'', somordet narkotika kommer ifrån.Designer skall här beröra de syntetiska narkotika som finnsoch har funnits på den amerikanska marknaden och somenligt ovan beskrivna mönster kan tänkas introduceras påden europeiska och därmed den svenska marknaden. ''Designer '' var ett nytt begrepp som införts i USApå preparat som nästan liknar redan klassificeradepreparat. Effekterna av dessa droger är i princip likartadede godkända preparaten. Vad som skiljer är den kemiskastrukturen, t ex molekylantalet. Dessa ''analoger'' fallerutanför listan av klassificerade narkotiska medel och äralltså inte heller olagliga. Intill dess att ett sådant medel hartestats och klassificerats kan det gå månader, under vilkentid produktionen och spridningen gjort medlet populärt.Samtidigt har nya varianter dykt upp. Dessa analoger äroftast mångdubbelt starkare än ''originalet'', vilket bidrartill deras popularitet. är de också billigare.FentanylerDenna medicinska form av opiater tillverkas i ,alltså här i ! introducerades medlet i ,där det kallades Sublimaze.Fentanyl är ett bedövningsmedel, som används vidmindre operationer på människor. Medicinska analoger,Sufentanyl och Lofentanyl, 2 000, respektive 6 000 gångerstarkare än morfin!! Ja, nollorna är riktiga, det är tusentaljag talar om. Effekterna är desamma som vidheroinanvändning. Fentanyl-analogerna, som i princip ärsyntetiskt heroin, började först uppträda i år 1979.Sedan dess har hundratals varianter dykt upp. Ett tiotal(1986) har anlyserats och klassifierats.En amerikansk experts uttalande vittnar om Fentanyl-analogernas farlighet: ''Det kan ta år att bli alkoholist,månader att bli kokainist, men en spruta av Fentanyl för attbli narkoman. ''Jag minns när vi för 5 -- sade här i ''Kokainet har ingen marknad i , här går man påamfetamin.'' Och kanske var det sant , därför attamfetaminleverantörerna var starka och hade en bramarknad i . Hur det är vet vi ju. Minns mittcitat av president talesman , i början avmin motion. Det förtjänar att upprepas. ''Problemen harkommit till er och gör inte samma misstag som vi gjorde,genom att ignorera dem och hoppas att det går över. ''Vad skall man göra?Det är ytterst regeringens ansvar vilka medel ochresurser som skall användas. Det är utifrån det somrelaterats här ovan fullkomligt oansvarigt att ställa sig i etthörn och inta en fast ståndpunkt, beträffande viss tekniskutrustning, vilket närmare redovisas nedan. Ansvarigaföreträdare för regeringen har fått verkligheten relateradför sig och bör ha politisk kraft att i besluta omnödvändiga åtgärder. Är man inte beredd till detta dårimmar det mycket illa mot de krafttag som man uttryckte isin regeringsförklaring när det gäller narkotikabrotten.Det är lovvärt att socialministern uttalat att regeringenär beredd att införa fängelse i straffskalan beträffandekonsumtion av narkotika. Detta är självklart i dettasammanhang. Denna åtgärd är nödvändig för att medtvångsmedel komma åt den narkotika som är i omloppbland missbrukarna eftersom dessa själva säljer ochöverlåter varorna sinsemellan. Men det räcker inte. Manskall naturligtvis fortsätta kampen på flera fronter, genomupplysning och kunskap för att motverka den opinion ute iEuropa som förespråkar liberalisering kring dessa problem.På det området har vi en stor uppgift att fylla för att försökaändra denna attityd.Olika legaliseringsteorier framförs av olika delegater vidnarkotikakonferenser internationellt. Vissa länder i Europahar en annan syn, exempelvis på personligt innehav. I ''theNetherland opium law'' i görs ett slagsriskbedömning och indelar narkotikan i två grupper,högrisk och lågrisk. intar också en starkt liberalhållning, vilket inneburit att det bildats medborgargardensom anser att de måste ta tag i problemen p g amyndigheternas ovilja att ta itu med narkotikan.Vad som är allvarligt i dessa sammanhang är att dessaliberala strömningar blåser starkare idag.Mycket radikala åtgärder krävs, inför hemlig avlyssningAvslutningsvis måste jag utifrån det rådande läget ochframtiden hänvisa till slutbetänkandet av ,SOU 1990:51. I detta finns ett förslag om hur en ''Lag omhemlig teknisk avlyssning bör utformas''.För övrigt relateras vissa stycken i betänkandet. Där kankonstateras att tvångsmedelskommitténs slutbetänkandeoch promemoriaremissbehandlades gemensamt. När det gäller hemligavlyssning instämde flertalet av remissinstanserna uppfattning att sådan avlyssninginte borde tillåtas. Instanser som hade dennainställning var bl.a. hovrätten över och ,kammarrätten i och . Flertaletåklagarmyndigheter (dock inte RÅ) och RPS ansåg atthemlig avlyssning borde tillåtas.I samband med behandling av förslagfrån regeringen om åtgärder mot narkotikabrottslighetengjorde justitieutskottet vissa uttalanden om avlyssninggenom dold mikrofon (JuU 1984/85:12 s.17 f):Med åberopande av vad uttalati sin promemoria tillade utskottet att man noga måsteöverväga vilka stora värden som kan äventyras omsamhället successivt flyttar fram toleransgränsen vad gällertvångsmedel och andra integritetskänsliga åtgärder.Dåvarande justitieministern ansåg attmetoden inte borde införas i polisarbetet.Utvidga lagstödet till förmån för hemlig avlyssningI 2 kap. 6 § regeringsformen föreskrivs bl. a. att varjemedborgare gentemot det allmänna är skyddad mot hemligavlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annatförtroligt meddelande. Dock får skyddet mot hemligavlyssning begränsas enligt reglerna i 2 kap. 12 § i sammalag, regeringsformen.En sådan begränsning kräver i princip lagform. Ettsådant lagstöd finns när det gäller telefonavlyssning i 10kap., regeringsformen, däremot inte när det gälleravlyssning genom dolda mikrofoner. Därför måste nämndalagstöd utvidgas till att omfatta just hemlig avlyssninggenom mikrofoner.Dessutom måste bestämmelserna i 4 kap. 9 a och b §§brottsbalken vilka förbjuder sådan avlyssning som nämntsenligt ovan, tas bort till förmån för utvidgning av föreslagetlagstöd i regeringsformen.I , som är den närmaste grannen ut mot EG-marknaden, tillåts hemlig avlyssning i samma utsträckningsom telefonavlyssning.I samband med förslag till lagstöd för avlyssning meddolda mikrofoner bör man även överväga att tillåtaanvändning av övervakningskamera. Även detta finnsomnämnt i slutbetänkandet av , SOU1990:51, där även lagförslag om detta anges.Okonventionella spaningsmetoderPolisberedningen har gjort en ingående analys avanvändandet av okonventionella spaningsmetoder urrättsliga och andra synpunkter. Föredragande statsråd har iprop. 1983/84:11, förslag till polislag, ställt sig bakom dettaförslag.Med denna hänvisning nöjer jag mig med att omnämnaatt det i denna beredning redovisas de principer som börgälla vid användning av okonventionella spaningsmetoder.Ett utvidgat samarbete mellan säkerhetspolisen, SÄPOoch den öppna polisverksamheten om narkotikafrågor, börinledas p g a att det kan finnas starka samband mellan deinternationella knarksyndikaten och den verksamhet somSÄPO har att utreda.Rapporten (SOU 1989:18) av den särskilde utredarenCarl LidbomSlutligen kan det vara en intressant aspekt somutredaren kom fram till.-- -- -- att man inte -- som när frågan varit uppe tillprövning -- bör skjuta problemet ifrån sig och låta allt förblivid vad det varit. Om statsmakterna anser attintegritetsskyddet är så viktigt att buggning under ingaförhållanden skall vara tillåtet, då bör man välja en lösningsom är entydig och leder till målet. Då får man se till attdet inte finns någon elektronisk avlyssningsutrustning hospolisen och i princip förbjuda både import och tillverkningav sådan materiel. Men om man inte är beredd att ta dettaradikala steg måste det bästa vara att i lag reglera de få falldå buggning skall få förekomma. I så fall får man försökaskapa ett system för rättslig kontroll av polisens beslut ochåtgärder som kan upplevas som betryggande.När man diskuterar metoder att försöka begränsanarkotikans inflöde så framhålls här att man seriöst måstediskutera alla tänkbara åtgärder. Kampen mot knarket skallsom tidigare nämnts föras på bred front, genom upplysning,utbildning, kampanjer osv. Polis, tull och socialamyndigheter. Organisationer, media, ja alla människor isamhället måste engagera sig mot detta.Naturligtvis skall polisen på fältet öka sina insatser.Professor tankegångar att man måste ''kaparötterna på narkotikaträdet och inte bara toppskotten'' ärgivetvis riktiga. Men polisen måste föra kampen på flerafronter.Det som emellertid är minst lika viktigt, som attstöra missbrukarna är faktiskt att stoppa det enormainflödet in i landet. Det är nödvändigt redan nu innan vi gåttmed i EG och ''öppnar gränserna''. Många anser, rätt ellerfel, att just narkotikabrottslighet och annan kriminalitet ärdet stora hindret för medlemskap i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utvidga lagstödet till förmånför hemlig avlyssning m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användandet av okonventionellaspaningsmetoder i bekämpningen avnarkotikabrottsligheten,3. att hos regeringen begär attrikspolisstyrelsen får i uppdrag att verka för ökat samarbetemellan och den ''öppna polisverksamheten'' vidnarkotikabrottslighet.