mot · GG02Jo5 · 1992-11-11 00:00:00 — med anledning av skr. 1992/93:13 Redogörelse med anledning av om miljö och utveckling -- UNCED Aldrig har de rika känt sig så fattiga''Never have the rich felt so poor.'' Kommentaren ärMaurice Strongs och avser i-ländernas agerande i sambandmed om miljö och utveckling i deJaneiro . är generalsekreterareför UNCED (on Environmentand Developement). kommentar är envärdering av resultat. Jag delar hansuppfattning.Den har i en skrivelse till riksdagenredovisat sin utvärdering av konferensen samt det arbetesom nu pågår i för att följa upp konferensens beslut.Det är bra att skrivelsen kommer så snabbt. Konferensen isig förbättrar ju inte miljön och utvecklingsmöjligheterna.Det är uppföljningsarbetet, som avgör hur framgångsrikUNCED blir. Ju tidigare vi kommer i gång, desto mer ökarvåra möjligheter till framgång.Sverige har ett särskilt ansvar på detta område. 1972hölls FN:s första konferens om miljön (The UN Conferenceon the Human Environment). var pådrivande iprocessen och konferensen hölls i . Konferensenblev startskottet för ett mer omfattande internationelltmiljösamarbete och ledde till att det inom FN-systemetskapades ett särskilt miljöprogram, United NationsEnvironment Programme () med säte i iKenya.Tyvärr kan inte längre sägas vara pådrivande imiljöarbetet inom FN. bekräftade detta.Var och en som tvivlar uppmanas att läsa statsminister anförande. Enligt min uppfattning är de åtgärder,som redovisas i regeringens skrivelse otillräckliga. För attSverige åter skall leva upp till sina traditioner när det gällermiljöpolitik och social utveckling i ett internationelltperspektiv krävs ytterligare åtgärder. I motionen föreslåssådana.Vad betyder UNCED?Åtskillig tankemöda har redan lagts ner på att värderaRiokonferensens betydelse. Olika bedömare harkaraktäriserat den som allt från en oerhörd framgång till ettsvårt bakslag. ''Enligt regeringens mening fårRiokonferensen betecknas som en framgång'', sägerskrivelsen. Diskussionen kring vad UNCED betyderriskerar att bli en pseudodebatt. Det viktiga är ju hur vianvänder dokumenten i konkret arbete, men kanske är detändå på sin plats med en något mer nyanserad värdering änden som regeringen gör.Bedömningen av varierar beroende påvilken måttstock man använder. Sätter vi resultaten irelation till behoven är de helt otillräckliga. Detta bör sägastydligt. Det gäller både resursöverföring från ''nord'' till''syd'', där inga preciseringar gjordes, och de åtgärder för attlösa miljöproblem som anges i konventionerna, i Agenda 21och i andra dokument. Dessa åtaganden är överlag alltförvaga och oprecisa.Om måttstocken i stället är en jämförelse medStockholmskonferensen kan man konstateraatt betydande framsteg har gjorts. Då tvivlade många, bådeforskare, politiker, företrädare för näringsliv och enskildamänniskor på miljöhotens allvar. Det finnsi dag en helt annan insikt och kunskap om problemen. Detfinns faktiskt också många förslag till lösningar.Den tredje måttstocken, de konkreta effekterna, har viännu inte. Det handlar -- förhoppningsvis -- om ringar-på-vattnet-effekter. De direkta konkreta effekterna avkonferenserna är små, så som de kan utläsas ur olikadokument och uttalanden. Avgörande blir vad som händerunder uppföljningen, inom FN-systemet, på nationellanivåer och inom hela den vildvuxna av folkrörelservärlden över. Redan förberedelserna inför under fleraår har varit betydelsefulla. Det är inte heller utan betydelseatt så många regeringschefer och andra betydelsfullabeslutsfattare kom till (alternativrörelsernas konferens) hade enomfattning som vida överstiger alternativrörelsens iStockholm, vilket skapar goda förutsättningar för ett aktivtuppföljningsarbete.Att miljöfrågorna fick storuppmärksamhet i medier av olika slag är också viktigt. Dethar satt ny fart på miljödebatten världen över och från attha varit en diskussion framför allt i i-länder, blevmiljöfrågorna -- kopplade till utvecklingsfrågorna --centrala även i tredje världens länder.Det finns emellertid en risk som vi bör uppmärksammanär det gäller värderingen och uppföljningen avRiokonferenserna. Det är risken för att uppföljningensegregerar miljö- och utvecklingsaspekterna från övrigadelar av det internationella samarbetet i stället för att bidratill en ökad integration. Därför är det också av största viktatt uppföljningen inte begränsas till det arbete som kommeratt bedrivas inom ramen för FN-systemet. Resultaten i Riomåste omsättas i handling också inom ramen för GATT-förhandlingar och inom ramen för närmande tillEG, för att nämna två exempel.En annan uppenbar risk vid uppföljningen är attmångfalden av uppgifter på många olika områden försvårarett målmedvetet och koncentrerat arbete. Regeringen bördärför redovisa sina prioriteringar i det nationella och detinternationella arbetet.Enligt min bedömning bör frågan om en internationellkoldioxidbeskattning eller avgift tillmätas högsta prioritet.Sverige har en sådan skatt och är därmed väl lämpat attockså i olika internationella sammanhang driva dennafråga. Även om regeringen inte gör samma prioritering ärdet angeläget att man redovisar sina prioriteringar iuppföljningsarbetet. En tydlig redovisning i detta avseendehade avsevärt ökat regeringsskrivelsens informationsvärde.Regeringen bör därför återkomma till med ensådan redovisning.Att man i inte lyckades åstadkomma konkreta beslutnär det gäller resursöverföring från rika till fattiga ländervar ett stort misslyckande. Målet att i-länders bistånd skallutgöra av BNP ligger fast, vilket i sig är enframgång. Emellertid anför regeringen att ''tidpunkten förmålets uppfyllande lämnades öppen''. Detta resultat börSverige inte nöja sig med. Ett aktivt arbete för 0,7-procentsmålets förverkligande måste fortsätta. Regeringenbör redovisa hur detta arbete ska bedrivas.Relationerna mellan rika och fattiga länder avgörs inteav biståndsresurser. Betydligt större roll spelarhandelsrelationer. röst har tystnat i GATT-sammanhang, åtminstone utanför förhandlingsrummen. Idagens låsta läge mellan och EG finns det kanskeutrymme för försök till medling där också förbättringar föru-länderna kan föras fram.Självfallet bör också verka för skuldlättnaderoch bättre miljöanpassning för de utvecklingsprojekt somfinansieras bl.a. av . bör också arbetaför att ges större inflytande över prioriteringarvad avser såväl resursfördelning som miljöpolitik.Ökenspridning definieras av som ett globaltproblem, vilket det är, medan i-länderna tenderar attdefiniera det som ett avlägset regionalt problem.Bristen på dricksvatten är ett annat exempel på enlivsviktig global miljöfråga, som i-länderna har visattendenser att undervärdera. bör tillägna sig ett nyttperspektiv, ett u-landsperspektiv, på de globala miljö- ochutvecklingsproblemen.Tonvikten i regeringens skrivelse ligger dels påmiljöaspekterna och dels på det nationella perspektivet.Det är självfallet av största vikt att denna redovisning görs,men den belyser också den nuvarande regeringens ljummaintresse för de globala perspektiven och för de socialaaspekterna av dessa perspektiv. Regeringen bör därföråterkomma till med en särskild redovisning avdessa aspekter.Transnationella företagFastän de transnationella företagens betydelse förmiljöproblemen är oerhört stor, var de märkligt osynliga iRio-besluten. Vi bör arbeta för ett annat förhållningssätt tillde transnationella företagen. Kraven bör riktas direkt tillföretagen, eftersom de ofta agerar bortom och utanför dennationella nivån och är svåråtkomliga för enskildaregeringar och parlament. Enligt FN dominerar TNC() de sex industrisektorer sombidrar mest till växthuseffekten. Dessa sektorer ärproduktionen av fossilbränslen, transport, eltillverkning,energikrävande metallproduktion, produktion avkonstgödsel och tillverkning av CFC (klorfluorkarboner,s.k. freoner).I allmänhet är TNC storförbrukare av energi ochresurser. Beslutsfattarna har nyckelpositioner när det gälleratt påverka teknisk och annan produktutveckling.De transnationella företagen svarar för avden internationella handeln, en handel som ofta sker på ettsätt som ger negativa miljöeffekter. Många av företagen harunder senare år vinnlagt sig om att skaffa en miljöprofil,vilket också visades upp på i Rio.Mången miljökamp i tredje världens länder har varit enstrid mot transnationella företag. Så växte t. ex. deninternationellt kända chipko-rörelsen (trädkramare) iIndien ur motståndet mot stora multinationella företagsutnyttjande av skogar, vatten och land.Det kunde vara uppgift att driva på processerför att påverka TNC. Detta måste ske genom internationelltsamarbete och innebära att TNC av det samladeinternationella samfundet avkrävs konkreta åtgärder.KlimatkonventionenDet är uppenbart att klimatkonventionen är heltotillräcklig. En anledning till detta är den tillbakahållandefunktion som haft, men även den inställning somintagits av flera oljeproducerande länder. EG har tagit framett förslag till koldioxidskatt för gemenskapen men har inteför avsikt att genomföra förslaget innan andra viktigakonkurrentländer gör det. När några av iförhandlingarna inför gav efter för krav påurvattning av förslaget ledde det till att dåvarandemiljökommissionären vägradeföreträda EG vid konferensen och senare avgick.Den urvattnade klimatkonventionen ligger nu som enbromskloss för den utveckling som är oundviklig. Det börvara en uppgift för att vara pådrivande i detfortsatta arbetet med uppföljning och skärpning avkonventionen och att förmå andra länder att flytta fram sinapositioner. Detta arbete kan ta sin utgångspunkt i dettidigare starka engagemanget från svensk sida iklimatfrågor.Professor har lett en arbetsgruppinom FN för solenergi. Gruppen (UNSEGED) haravlämnat rapporten internationell strategi för förnybaraenergikällor.Professor har lett IPCC (IntergovernmentalPanel on Climate Change), den internationella expertpanelför klimatfrågor som och () inrättade år 1988.Också i relation till EG bör vara pådrivande ochsamarbeta med de som anser att man inte börvänta med genomförandet.Eftersom har infört en koldioxidskatt är detmycket lämpligt att också i internationella sammanhangverka pådrivande i denna fråga. En metod är ökadesatsningar på internationellt samarbete mellan forskareöver hela världen och offentliggörande avforskningsresultat.Militär och miljöTämligen kortfattat konstaterar regeringen att Sverigedrivit frågan om militära aktiviteter och miljön. a. i Riodeklarationens principer 24 och 25 samt iAgenda 21 i avsnittet om miljöfarligt avfall resp. omfinansiering. Det vore enligt min uppfattning mersanningsenligt att konstatera att arbetet på denna punkt intevar framgångsrikt. De svenska statsråden insatser på detta område under konferensenvar inte särskilt kraftfulla.En FN-arbetsgrupp under ledning av gjort en studie om hur militära resurser i stället kananvändas för miljöändamål. Studien överlämnades tillUNCED för ställningstagande. Här fanns alltså ett särskiltsvenskt intresse att bevaka. De textavsnitt som regeringen isin skrivelse hänvisar till motsvarar på intet sätt deambitioner som kom till uttryck i arbetsgruppens rapporteller i det tidigare svenska engagemanget i denna fråga.Självklart bör därför fortsätta arbeta för attmilitära resurser kan ställas om till civil anvädning för attlösa miljöproblem och hur befintlig militär verksamhetbättre kan ges bättre miljöanpassning.Dessa svenska initiativ bör inte enbart gälla iinternationella sammanhang utan också för den svenskaförsvarsmakten. Den utlovade kommande redovisningenpå detta område kommer därför att bli betydelsefull.NaturresursräkenskaperEnligt skrivelsen har till uppgift attunder de kommande fem åren utveckla metoder ochmodeller för att redovisa de viktigaste sambanden mellanmiljö och ekonomi samt ansvara för forskning ochutveckling vad gäller monetära miljöräkenskaper somkomplement till nationalräkenskaperna.I den regeringsförklaring som avgavs inför denborgerliga regeringens första regeringsår stod att läsa: ''Särskilda naturresursräkenskaper tas fram.'' Det framgickinte att regeringsförklaringen sträckte sig i tiden långtbortom det en regeringsförklaring brukar avse ocht. o. m. bortom nästa val. Regeringen har alltså på dettaområde kraftigt sänkt ambitionsnivån. I åretsregeringsförklaring saknades över huvud taget en skrivningom naturresursräkenskaper.Miljöräkenskapsutredningen avlämnade sittbetänkande Räkna med miljön, som innehåller en lång radförslag om hur arbetet bör gå vidare. Regeringen börsnarast återkomma till med förslag baserat påMiljöräkenskapsutredningens betänkande. Av vikt är ocksåatt engagerar sig i det internationella arbetet pådetta område. Det gäller arbetet inom medmiljöindikatorer, arbete med miljöstatistikoch miljöräkenskaper samt arbetet inom FN-systemet medsatelliträkenskaper för natur- och miljöresurser.Intressant är också det arbete som UNDP (UNDevelopment Programme) startat för att komplettera BNP-måttet med andra indikatorer och som ger en mer korrektbild av hur den ekonomiska utvecklingen förhåller sig tillden sociala utvecklingen.BiståndspolitikI det krisprogram som nu behandlar ingår entillfällig neddragning av biståndet med 1,5 miljarder. Det ärbeklagligt och ger fel signaler till omvärlden i när ökatbistånd från i-länder till behövs.Någon precisering av hur denna neddragning skall görasfinns ännu inte. I en krisuppgörelse där högerdominansenhade varit mindre hade denna åtgärd säkert kunnatundvikas. Enligt min uppfattning borde denna besparing istatsutgifterna kunna ersättas med andra poster. I annanmotion har jag därför yrkat avslag på propositionen i dennadel.EnergipolitikenEnergipolitiken är ett sorgligt kapitel i den svenskapolitiken. Regeringen hävdar att utgångspunkterna för densvenska energipolitiken väl överensstämmer med deprinciper för energiområdet som anges i . Det måså vara, men det intressanta är inte utgångspunkterna utandet verkliga agerandet. Den senaste förändringen avenergibeskattningen stimulerar i stället till ökadenergianvändning inom industrin.Att den av upprepade gånger beslutadekärnkraftsavvecklingen ännu inte inletts måste kritiseras.Inte ens efter de inträffade allvarliga tillbuden kanregeringen samla sig till handling.Ytterligare ett problem med energipolitiken ärkortsiktigheten, de ständiga svängningarna som är tydligasenast i krispropositionen. (Denna fråga tar jag emellertidupp i en annan motion. )Uppföljning i kommunernaKommunerna kommer enligt regeringen att få centralauppgifter i uppföljningen av . Lokalahandlingsprogram skall göras för att förverkliga förslagen ide olika dokumenten.Det finns all anledning att i detta sammanhang varauppmärksam på vilka konsekvenser de ökande ekonomiskaproblemen i får för kommunernas möjligheter attarbeta med uppföljningen av Rio.Runt om i landet bantar nu kommunerna anslagen tillsina miljö- och hälsoskyddsförvaltningar, vilket kommer attresultera i försämrad miljötillsyn på olika områden. Det ärinte trovärdigt när regeringen framhåller kommunernasbetydelse i samband med nya uppgifter på miljöpolitikensområde utan att bekymra sig om vilka möjligheternakommunerna har att klara redan påtagna uppgifter.Svårigheten att klara de växande kraven på miljöpolitiskaåtgärder är ytterligare ett skäl att riva upp det tidigarebeslutet om indragningar på 7,5 miljarder från kommuneroch landsting, vilket föreslås i annat sammanhang.Regeringen bör sammanställa enredovisning av läget i kommunerna när det gäller satsningarpå miljötillsyn och övrigt miljöarbete samt återkomma tillriksdagen med denna redovisning och förslag om konkretaåtgärder.Kvinnors medverkanI av växande protester mot att ojämlikhetenmellan könen på nytt ökar har regeringen funnit för gott attsärskilt markera betydelsen av kvinnors medverkan. Tyvärrväljer man en typiskt traditionell, manlig infallsvinkel.Ambitionen är att stimulera kvinnor till delaktighet iplanering och verksamhet på miljöområdet. Vad regeringeninte insett är att problemet egentligen är ett annat. Kvinnorär i allra högsta grad delaktiga i konkret miljöarbete. i , , var kvinnornasdeltagande mycket märkbart. ''To make a difference'' var mottot för verksamheterna idet stora kvinnotältet, struktur 11. I kvinnotältet pågickunder hela konferensperioden intressanta diskussioner,seminarier och debatter. Där fanns ett stort deltagande avkvinnor från , , och USA.Särskilt de amerikanska kvinnorna var mycket aktiva idiskussionerna. Även från fanns deltagare, om äninte lika många. Men här, liksom på i övrigt,saknades i stor utsträckning representanter förorganisationer i det forna . Sambanden mellanmiljö och utveckling betonades. Kvinnors stora roll iutvecklings- och miljöarbetet belystes.Det gavs oerhört många exempel på kvinnors aktionervärlden över för att förbättra sina livsbetingelser ochmiljön. Här fanns exempel på kvinnor som startatproduktion av energisnåla och mindre hälsofarliga spisar iNigeria. -- Att tvingas laga mat på en öppen härd inomhus,vilket många kvinnor i vår värld gör, är mer hälsofarligt änatt röka flera paket cigaretter . Här fanns exempelpå kvinnor som startat mer miljöanpassadjordbruksproduktion i och även tagit hand omvidareförädlingen och därigenom ökat sina inkomster ochförbättrat miljön. Ytterligare exempel var trädplantering iKenya, åtskilliga återvinnings- och källsorteringsprojektoch mycket, mycket mer.Problemet är alltså inte att kvinnors delaktighet är liten.Problemet är att kvinnors arbete och erfarenheter inteerkänns. En konferens inriktad på konkreta exempel påkvinnligt miljöarbete världen över borde ordnas. Sverigebör ta ett sådant initiativ.De två konferenserna i , både FN:s och denalternativa, handlade om två aspekter, miljö och utveckling.Miljöpolitik men även socialpolitik. kan också läraav andra länder. Bland organisationerna på Global Forumfanns i ett av ''torgstånden'' den brasilianska CEDIM. Denär en paraplyorganisation för andra kvinnorganisationer. IBrasilien finns numera särskilda polisstationer med enbartkvinnlig personal. Där utreds enbart våldsbrott motkvinnor. Verksamheten har fört med sig att brasilianskakvinnor i ökad omfattning vågar anmäla brott. Jag är övertygad om att även i skulle en sådanverksamhet vara betydelsefull. Även här känner kvinnordet svårt att mötas av manlig personal i sådanasammanhang. Jag vill därför föreslå att enförsöksverksamhet med sådana särskilda polisstationer --som naturligtvis kan inrymmas som en del i en befintligverksamhet -- inleds också i Sverige.Folkrörelsernas rollRegeringen betonar folkrörelsernas roll när det gälleruppföljning av . Inför UNCED avsattesresurser för ett gemensamt kansli så att folkrörelsernasarbete kunde samordnas. Det finns all anledning förregeringen att ta initiativ till en fortsättning av detta arbete.Folkrörelsernas uppgifter är opinionsbildning och lokaltarbete. Men en viktig del i arbetet är också en noggrann ochkritisk övervakning av hur regering, riksdag, andra politiskaförsamlingar samt myndigheter på olika nivåer fullgör sinadelar av uppföljningsarbetet. Det är därför av största viktatt ett sådant gemensamt kansli är helt fristående från detpolitiska etablissemanget. Regeringen bör ibudgetsammanhang återkomma med ett konkret förslag omhur ett sådant kansli kan utformas och finansieras.Internationell uppföljningRegeringen redovisar i skrivelsen framför allt denuppföljning som sker inom FN-systemet. EftersomUNCED var en är detta naturligtvis mycketviktigt, men den internationella uppföljningen måste ocksåta sig många andra uttryck.Presidentvalet i ledde till ett regimskifte. Den nyaregimen borde, om den lever upp till sina tidigare löften, blibetydligt mer handlingskraftig när det gäller miljöpolitiken.Den nye vicepresidenten har gjort sig känd som enengagerad miljöpolitiker. stod han som värd för englobal miljökonferens för parlamentariker. Ett av de temansom behandlades var biologisk mångfald. I full enighetbeslutade konferensen att ställa sig bakom långt gåendekrav på detta område. Det finns därför all anledning att nupå nytt aktualisera frågan om inställning tillkonventionen om biologisk mångfald. Det borde finnasförutsättningar för att med den nya regimen kanunderteckna konventionen. bör ta initiativ för attåstadkomma en sådan förändring i det amerikanskaställningstagandet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av pådrivandearbete från sida för det internationella arbetet mednaturresursräkenskaper och sociala indikatorer,2. att hos regeringen begär förslag om fortsattutveckling av naturresursräkenskaper baserat påMiljöräkenskapsutredningens betänkande,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska initiativ i förhållande tilltransnationella företag,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett fortsatt aktivt engagemang iarbetet för omställning av militära resurser till miljöskydd,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nytt perspektiv på de globalamiljö- och utvecklingsproblemen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ för skärpning avklimatkonventionen,7. att hos regeringen begär en redovisning avuppföljningen av med tonvikt på globalaoch sociala perspektiv,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett fortsatt aktivtarbete för att förverkliga 0,7-procentsmålet,9. att hos regeringen begär en redovisning avde prioriteringar regeringen ämnar göra iuppföljningsarbetet,10. att hos regeringen begär en redovisning avsituationen i kommunerna när det gäller miljötillsyn ochövriga miljöåtgärder,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett svenskt initiativ för att bättreta till vara erfarenheterna från kvinnors konkretamiljöarbete,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samordnatuppföljningsarbete via folkrörelserna,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett svenskt initiativ för attförändra inställning till konventionen om biologiskmångfald.