ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02U312 · 1992-01-27 00:00:00 — Information om nedrustningssträvanden, m.m. Så inleddes en trepartimotion till 1987 omökade anslag till information om fred och nedrustning.Vidare påtalades att ''Folkrörelsernas engagemang ochmedverkan i den säkerhetspolitiska debatten ochstudiearbetet är relativt unik för vårt land. ''Motionen resulterade i att beslöt i enlighetmed motionen att etappvis höja anslaget för information omfred och nedrustning (F3). Som riktpunkt förmedelsanvisningen angavs en promille avförsvarskostnaderna.I årets budgetproposition har regeringen aviserat återkommer till med förslag vad gällerförsvarskostnaderna i en särskild proposition avseende /93. Redan nudeklareras dock att totalförsvaret ska få ett visst tillskott avnya resurser.Vad gäller det ovan nämnda F3-anslaget, så föreslårregeringen att det minskas med med anledning av regeringens beslut attminska de statliga utgifterna. Därmed frångås principen attetappvis höja anslaget till en promille av försvarsanslaget.Riksdagen bör ta ställning till denna principiella fråga.Regeringen gör en översyn av nedrustningspolitiken somäven omfattar en preliminär bedömning av F3-anslagetsutnyttjande och en diskussion om principer föranslagsfördelning och redovisning vad avser erhållnabidrag. Därför har regeringen inte föreslagit någonfördelning av grundbidragen till folkrörelser och andraideella organisationer.Redan nu har emellertid beskrivningen av anslagetförändrats. Så talas t.ex. inte längre om fredsrörelsensviktiga arbete som opinionsbildare.För ett år sedan konstaterades att fredsrörelsen under80-talet vuxit sig allt starkare i och att dessopinionsbildande verksamhet utvidgats och funnit nyaarbetsformer. Detta uppfattades som något positivt försvensk säkerhetspolitik och nedrustningssträvanden.Det är angeläget att fredsrörelsens arbete inteundermineras genom minskade anslag.Visserligen har de senaste årens utveckling i ochSovjetunionen, såsom regeringen påpekar, förändratförutsättningarna för säkerhets- och nedrustningsarbetet.Men det råder ingalunda fred i världen. I det fornaJugoslavien bröt ett grymt krig ut och likaså hargrava etniska konflikter i f.d. sovjetiska republiker kommiti dagen. I vårt eget land har rasism och främlingsfientlighetökat. Folkrörelserna har viktiga uppgifter att fylla både vadgäller opinionsbildning och kontakter mellan folkgrupper.Det är således viktigt att slå vakt om det betydelsefullaarbete som fredsrörelsen utför. F3-anslaget bör mot dennabakgrund även i fortsättningen vara avsett för folkrörelseroch andra ideella organisationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslaget F3 Information omfreds- och nedrustningssträvanden m.m.
mot · GF02U314 · 1992-01-27 00:00:00 — Med järnridåns fall och harSveriges geografiska läge dramatiskt förändrats. ärinte längre en utpost i norra . I det nya Europakommer tvärtom att få en ny och viktigplats.Mitt emot ligger störstastad, , det nya andra stad med 5,5miljoner invånare. var tidigare Rysslandshuvudstad med stora konstskatter och ett kulturliv ivärldsklass. Den är också främsta industristadoch viktig transithamn mot väst.Överallt i påminns man om ochden svensk-ryska historien. bodde ca 7 000 svensktalande i staden, som medlemmar i . Det var inte bara familjen präglade bilden av i utan ävenFredrik Lidvall, stadens främste jugendarkitekt, ochfamiljen som kom efter Fabergé i rang somjuvelerare.Porten till det nya blir återigen --och vägen dit går över och . Stadenkommer därför åter att bli av central betydelse för vårt land.Det finns anledning för att tidigt markera intresseoch närvaro i att inrätta ett Sverigehus i den förutvarandesvenska legationen vid bör därför utredas vidare.Enligt uppgift är staden beredd att utan kostnad återställafastigheten till för detta ändamål.Ett sådant Sverigehus skulle kunna omfatta delsnuvarande svenska generalkonsulat, dels lokaler försvenska företag och dels ett svensk-ryskt kultur- ochutbildningscentrum. Bristen på användbara lokaler i stadenär skriande. Osäkerhet om äganderätt ochägandeformer gör att det nästan är omöjligt att förvärvafastigheter, och ryska krav på satsningar i form avsamföretag är ofta helt orealistiska. Svenskt näringslivskulle här kunna få gemensamma lokaler och ettgemensamt ansikte utåt. Hit skulle BITS kunna förlägga dekurser och program som förbereds förnordvästra . Det finns därför all anledning attockså räkna med betydande intäkter i verksamheten.Frågan om ett Sverigehus i bör därförutredas skyndsamt. har allt att vinna på att tidigtmarkera en synlig närvaro av detta slag i och iÖstersjöområdets största stad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett Sverigehus i
mot · GF02U315 · 1992-01-27 00:00:00 — Antalet länder i världen har ökat . Allttyder på att antalet ytterligare kommer att öka. Om Sverigeskall vara företrätt på hög diplomatisk nivå i många nyaländer kommer utrikesförvaltningens kostnader attfortsätta att snabbt rusa i höjden. Kraftigakostnadsökningar inom utrikesförvaltningensverksamhetsområde kan ej längre accepteras utan andralösningar måste prövas.Sverige har som bekant ekonomiska problem. Även ivåra nordiska grannländer är det ekonomiska läget kärvt.Därför är det i högsta grad önskvärt att utöka det nordiskasamarbetet bl.a. inom områden där det är möjligt att görabesparingar. Stora besparingsmöjligheter bör kunna görasinom område. Genom ett ökatsamarbete borde det gå att minska kostnaderna inomutrikesförvaltningen eller åtminstone kraftigt dämpakostnadsökningarna.I bilaga 4 till regeringens budgetproposition 1992/93äskas 1,425 miljarder till utrikesförvaltningen (A1). Två årtidigare låg motsvarande anslagsframställan på 1,156miljarder. Detta betyder en mycket kraftig kostnadsökningmellan de två åren.De nordiska länderna är ur befolkningssynpunkt småländer. Genom verksamhet har efterhandsamarbetet stärkts mellan länderna. I väldigt mångainternationella sammanhang redovisar de nordiskaländerna en gemensam uppfattning.Från officiellt norskt håll har framförts tankegångar, sominnebär att man bör överväga gemensamma nordiskaambassader.Med hänsyn till det kärva ekonomiska läget är detnödvändigt att vidtaga besparingar inom många områden.Det är därför viktigt att en förutsättningslös genomgånggöres av utrikesförvaltningens kostnader med inriktning påatt sänka förvaltningens kostnader.För att åstadkomma erforderliga besparingar börkonkret samarbete inledas med övriga nordiska länderinnebärande bl.a.1. Inga nya svenska utrikesrepresentationer bör öppnasförrän en noggrann genomgång gjorts avsamarbetsmöjligheter med övriga nordiska länder.Samarbetet bör vara både lokalmässigt och personellt. Detlokalmässiga samarbetet kan innebära ett sammanförandeav de nordiska ländernas representationer i sammabyggnad, ett hus, för att minska lokalkostnaderna.Det personella samarbetet bör innebära en gemensamnordisk arbetsfördelning på alla nivåer för att minskapersonalkostnaderna.2. En systematisk genomgång bör göras i samarbete medövriga intresserade nordiska länder av helautrikesrepresentationens nuvarande utlandsmyndigheter:ambassader, delegationer, konsulat ochinformationskontor. Genomgången bör inriktas pålokalmässigt och personellt samarbete med övriga nordiskaländer, vilket efterhand kommer att kunna leda till storabesparingar för de medverkande länderna.Dessutom bör noggrant undersökas i vilken utsträckningett utvidgat samarbete personellt och lokalmässigt mellanolika organ inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde i det internationella arbetet kan dämpakostnadsutvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvidgat nordiskt samarbetebåde lokalmässigt och personellt på utrikesförvaltningensverksamhetsområde.
mot · GF02U406 · 1992-01-27 00:00:00 — har satsat mer resurser än andra på att ta framvederhäftigt underlag i nedrustningsförhandlingarna ochhar därmed kunnat lägga konstruktiva förslag som vunnitgehör i olika FN-sammanhang. Vilken sorts expertis harnu relevant kunskap för att kunna bidra till lösningen avdagens säkerhetsproblem?Vid etniska konflikter inom länderna räcker inte detraditionella diplomatiska metoderna eller militär expertisför att nå framgång i medlingsarbetet. Språkkunnigapersoner med kompetens från lösning av sociala ochpersonliga konflikter kunde på plats tala med de stridandeparterna, visa förståelse för de personliga och historiskaskäl som i själva verket ligger bakom striderna och sökakomma fram till lösningar där alla parter vinner. Kontaktkunde tas med de grupper, ofta bestående av kvinnor, somförsöker stoppa striderna. i spelar en roll för att finna de nyaidéerna. De kan ta kontakter inom ett land som inte enregering kan göra. Här finns en parallell i biståndspolitiken.Fredsrörelserna har bidragit till att skapa och riktadet intresse hos människor för fred och frihet som varit enav förutsättningarna för närmandet mellan öst och väst samtför frigörelsen i central- och östeuropeiska länder.Internationella kvinnoförbundet för fred och frihet, IKFF, tex har i den Stora Fredsresan till alla världens statscheferhjälpt till att finna nya öppningar. IKFF företar fredsresortill och har ett praktiskt samarbete med sinasysterorganisationer t ex i för att sammanföra judaroch muslimer.Freds- och konfliktforskningens betydelse ökarnär det gäller att undersöka orsakerna till dagens striderinom länderna och finna lösningar på de mänskligakonflikter som också ligger bakom. Samhället behöver denfria forskning som bedrivs t ex vid TFF i . Kyrkornasviktiga fredsarbete, manifesterat t ex i Life and PeaceInstitute i , måste självfallet stödjas kraftfullt medstatliga medel. har understrukit betydelsen avarbetet vid vidUppsala universitet, vars resultat kostnadsfritt ställs tillförfogande och bl a ingår i . Institutionenerhåller anslag från UD. För att säkerställa denna viktigaforskning måste en mer långsiktig lösning beslutas.Det har länge rått en stor majoritet i för attsuccessivt nå målet minst en promille av försvarsanslaget tillfredsrörelser och freds- och konfliktforskning. Även om enmekanisk knytning inte har något egenvärde ligger det häriett erkännande av den stora betydelse detta arbete har föratt trygga vår säkerhet.Jag utgår från att regeringens översyn av inriktningen avsamhällets stöd till information, studier och forskning omfreds- och nedrustningssträvanden m m kommer att leda klar markering av insatsernas betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information, studier ochforskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m.
mot · GF02U409 · 1992-01-27 00:00:00 — Det förväntas en ökning av kärnvapenproven på NovajaSemlja i norra sedan provområdet i Kasakhstanförbjudits. Planerna att återuppta kärnvapenproven påNovaja Semlja i har skapat en stor oro påNordkalotten. Både i finska och från norsk sida.I Finnmark Troms har kraftiga protester riktats till deansvariga myndigheterna. Provområdet i endast från norska gränsen och endast ca 130mil från Kiruna.Under 1991 har nordiska samarbetsorganisationer påNordkalotten protesterat mot planerna på kärnvapenprov.Detsamma gäller som också starktfördömt proven och krävt att kärnvapenprov skalltotalförbjudas i dessa nordliga områden.Även i har lokalbefolkningen i Murmansk- ochArkhangelskområdena börjat agera för ett förbud i dettaområde.Det är viktigt att åter tar initiativ att tillsammansmed de nordiska länderna kräva ett totalförbud förkärnvapenprov på , nu när demokratiseringenpåbörjats i och viljan till ökade internationellakontakter tagit fart.I den förändringsprocess som pågår bör det varamöjligt att lättare föra en diskussion med omnödvändigheten att helt stoppa kärnvapenproven iNordkalottens närhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kärnvapenproven i .
mot · GF02U411 · 1992-01-27 00:00:00 — Det finns närmare 600 kärnreaktorer på fartyg ochbåtar runtom i världen. Detta ska jämföras med omkring420 landbaserade reaktorer. Dessa sjöburna reaktorer utgören stor risk för den miljön. Olyckor med sådanareaktorer bör ägnas ökad uppmärksamhet.Det har redan inträffat flera reaktorolyckor till sjöss. Deflesta på grund av kollisioner, eldsvådor, grundstötningaretc. Det sägs att åtminstone nio kärnkraftsreaktorer liggerpå havets botten. Till bilden hör också avsiktligadumpningar av såväl avfall som annat radioaktivt materialfrån sjöburna reaktorer.De riktlinjer som finns för sjöburna reaktorer gällerbara civila fartyg. Det är angeläget att man på internationellnivå, lämpligen genom ett FN-agerande, engagerar sig ifrågan om samtliga kärnreaktorer, såväl civila som militära.Ett sätt skulle kunna vara att en internationell expertgrupptillsattes för att identifiera de risker som de sjöburnakärnreaktorerna utgör för den miljön. Gruppenskulle också ha till upppgift att ange åtgärder för att minskadessa risker. Man skulle genom en sådan expertgruppsarbete bl a kunna få en kartläggning av omfattningen avsåväl den totala användningen av kärnreaktorer somde reaktorolyckor som inträffat till havs.Redan idag kan man konstatera att strävan på längre siktmåste vara att det införs ett internationellt förbud motkärnreaktorer till havs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att minska riskernamed sjöburna kärnreaktorer.
mot · GF02U501 · 1992-01-27 00:00:00 — En kulturfond för och Vår kulturella gemenskap i är unik. Den vilar påmånghundraåriga traditioner och kommer till uttryck ilitteratur, konst, teater, film och musik, men också iumgänget tvärs över de geografiska gränserna. Det finnsvissa språkhinder i , men för det mesta förstår vivarandra med lite ansträngning.1971 ingick de nordiska länderna ett kulturellt avtal isyfte att vitalisera den nordiska kulturen och görasamarbetet mer effektivt.1988 enades de nordiska regeringarna om en nyorganisation och förstärkning av det kulturella samarbetet.Ett av de viktigaste målen med den nya handlingsplanen varatt stödja de kulturella uttrycksformer som har en klarfolklig förankring och som kan synliggöra skaparkraftenoch vitaliteten i de folkliga kulturerna. Mycket inomkulturen sker på initiativ från enskilda människor,föreningar och organisationer.Nordiska kulturfonden, som inrättades 1966, är ettviktigt instrument för att stödja den folkliga kulturen iNorden. Fonden stödjer nordiska projekt inomutbildnings-, forsknings- och kulturområdet som har enallmänkulturell och bred nordisk förankring. Det behövsdock fler insatser till stöd för det folkliga samarbetet iNorden inte minst när det gäller våra kontakter medVästnorden.Inom det nordiska kulturella samarbetet finns en radbilaterala fonder som stöder olika verksamhetsgrenar inomkulturen. Exempel på sådana är svensk-danskakulturfonden, kulturfonden för och fondenför svenskt-norskt samarbete. Dock saknas en fond församarbete mellan och Island.Inrättandet av en fond för svenskt-isländskt samarbeteskulle bidra till att öka den ömsesidiga kännedomen om ochkontakten mellan de båda ländernas kulturer, näringsliv ochfolk.Fonden skulle syfta till att främja samförståndet ochkulturförbindelserna mellan och genom atti form av bidrag understödja verksamhet och initiativ sombidrar till större kännedom om och ökade kontakter mellande båda ländernas kultur- och samhällsliv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av en kulturfond förSverige och .
mot · GF02U503 · 1992-01-27 00:00:00 — , och tillämpar samma tid.Finland däremot ligger före de tre övriga nordiskaländerna. tillämpar som ,, och . , ochDanmark tillämpar som övriga Västeuropa.Detta orsakar problem bl.a. eftersom arbetsdagen iFinland, jämfört med de övriga tre nordiska länderna, blirförkortad. Detta försvårar olika kontakter ochkommunikationer över Östersjön.Trafiken, såväl till lands som till sjöss och i luften, skullemå väl av en tidsharmonisering. En tidsmässigharmonisering av arbetsdagen skulle öka den gemensammaarbetstiden. i hela den nordiska regionen skulleockså göra det lättare att följa radio- och TV-sändningaröver gränserna. En betydande barriär i den nordiskasamhörigheten skulle raseras och det skulle kunna få storpsykologisk betydelse och underlätta den fria rörlighetenför såväl personer som varor över gränserna. Det pågår enintegrationsprocess i . Mot den bakgrunden är ettenhetligare en del i den processen.Det bör nämnas att näringslivet i de nordiska ländernaunder efterlyst en gemensam nordisk ochvästeuropeisk tid. när det pågår en omfattandeintegrationsprocess i är det viktigt och tidpunktenden rätta, att rasera de tidsgränser som tillhör en gången tid.Frågan bör av tas upp i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gemensam tid i de nordiskaländerna.
mot · GF02U505 · 1992-01-27 00:00:00 — I årets budgetproposition, bilaga 4, föreslår regeringenatt ett nytt anslag, Samarbete med ,inrättas. anslås ca 3 000 miljonerkronor.Denna inriktning är välmotiverad och glädjande.Behoven av insatser i de forna kommunistdiktaturerna ärmycket stora. Näringslivet -- i den mån sådant i västerländskmening förekommit -- ligger i spillror. Miljöförstöringen harfortgått länge med stora och svårreparerade skador pånaturen som följd. Levnadsstandarden är låg ochekonomierna är körda i botten.För att de nu fria länderna -- framför allt i vårtnärområde kring -- skall kunna länka in sinutveckling i en gynnsam riktning krävs omfattande hjälputifrån. De insatser härvid kan göra kommer ibetydande grad att underlätta denna utveckling.I budgetpropositionen anförs: ''Verksamheten kan avseutbildningsområdet, hälso- och sjukvårdssektorn,jordbruksområdet, miljöområdet, kulturområdet,rättsväsendet, näringslivet, administrationen, denkommunala demokratin och förvaltningen m.m.''Vidare heter det: ''I anslutning till det tekniskasamarbetet kan stöd även utgå till finansiering av viktigainsatsvaror, teknisk utrustning m.m.'', och ''Det äruppenbart att behoven av kapital för investeringar iindustri, infrastruktur och miljöförbättringar i Central- ochÖsteuropa framöver kommer att vara mycket stora''.Inriktningen på dessa satsningar rör områden där vårtland har en hög kompetens och ett stort tekniskt kunnande.När det exempelvis gäller miljö- och reningsteknik intarSverige en framskjuten ställning internationellt. Dettakunnande bör tas till vara vid utformningen av Sverigeshjälpinsatser på berörda områden.Samtidigt måste erinras om att lågkonjunkturen iSverige slår hårt mot många branscher och har lett till attarbetslösheten ligger på en hög nivå. Tillväxten i är obefintlig.Mot denna bakgrund måste varje statlig utgift nogaprövas och de insatser som exempelvis görs ibiståndsarbetet måste vara så effektiva som möjligt. Kaninsatser göras i de länder som behöver hjälp somsvenska företag kan få ökad sysselsättning bör dennamöjlighet tas till vara.I och -- liksom självfallet i landeti övrigt -- finns företag inom vatten- och luftreningsområdetsom behärskar en avancerad teknik och som ligger långtframme inom sina respektive områden.Eftersom behoven av just reningsanläggningar förutsläpp till vatten och luft är ett av de mest angelägnaområdena i bland annat de baltiska länderna måste det varaviktigt att massiva hjälpinsatser kommer till stånd.Vi anser mot denna bakgrund att det är naturligt att denkunskap och det kunnande som finns i miljöreningsföretagi och exempelvis län tas till vara vidutformningen av hjälpen till främst de baltiska ländernagenom så kallat bundet bistånd. Svenska företag bör -- isamarbete med mottagarlandet -- få disponera delar av ovannämnda anslag genom att bygga reningsanläggningar förluft- och vattenutsläpp i , och dåfrämst i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndsinsatser påmiljöteknikområdet.
mot · GF02U508 · 1992-01-27 00:00:00 — Tandhälsotillståndet i de baltiska länderna är mycketdåligt, inte minst bland barn och ungdom. Ingenorganiserad förebyggande verksamhet bedrivs, beroendepå avsaknad av tradition, stora akuta reparativa vårdbehovoch på personalsammansättningen inom tandvården.I har vi under sett enalltmer förbättrad tandhälsa hos det uppväxande släktet.Information och fluorsköljningar i skolan, professionellfluorbehandling och rådgivning -- med en bättre egenvårdsom följd -- är exempel på åtgärder som givit det godaresultatet. Tandsköterskor med speciell utbildning itandhälsovård har tillsammans med tandhygienister ochtandläkare svarat för ett framgångsrikt arbete.Tandsjukdomar som karies och tandlossning förorsakarmycket lidande och stora kostnader. Att förebygga dessasjukdomar är därför samhällsekonomiskt effektivt.I finns en tandsköterska på ungefär tretandläkare. Dessa tandsköterskor har en allmänsjukvårdsutbildning men i denna saknas i stort avsnitt omtandvård och tandhälsovård. Många estländska tandläkarehar dock, , varit stipendiater i olikasvenska landsting och dessutom får en grupp för närvarandesin utbildning vid odontologiska fakulteten i . Detfinns alltså numera en stam av unga estländska tandläkaresom fått en god inblick i svensk tandhälsovård.För att kunna bygga upp en verksamhet liknande densom haft så stor framgång i krävs bådekunskapsöverföring och ekonomiska resurser. I Sverigefinns en kader av mycket kompetenta och välutbildadetandvårdslärare som skulle kunna bidraga med sinakunskaper vid en uppbyggnad av tandsköterskeutbildning iEstland. Svenska tandläkare med speciellhälsovårdsinriktning skulle kunna delta i organisationen avestnisk tandhälsovård. Finansiering av både dessa resurserliksom vissa tekniska investeringar via svenskbiståndsbudget, anslaget G 1, skulle vara en god satsningmed hög samhällsekonomisk avkastning.
mot · GF02U510 · 1992-01-27 00:00:00 — Svenska skolan på Nuckö På Nuckö i finns en skola med ca 400 elever frånhela . Det speciella med skolan är dess inriktning påsvenska språket och svensk kultur. Sedan något år tillbakaundervisas inte bara på grundskolenivå, utan också pågymnasienivå.Estland är ett av våra närmaste grannländer och det ärav betydelse att kontakterna mellan ester och svenskar kanutvecklas. Självklart är goda kunskaper om varandras språkoch kulturer viktiga i det sammanhanget. Det kommerockså att få ökande betydelse för andra kontakter,exempelvis inom handel och kulturutbyte.Vi anser därför att det inom ramen för det ökadebiståndssamarbetet med bör beaktas behovet avstöd till verksamheten inom på Nuckö. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd för verksamheten vidSvenska skolan på Nuckö, .