mot · GF02K611 · 1992-01-27 00:00:00 — Kyrkans skiljande från staten ''Ge då kejsaren det som tillhör kejsaren och detsom tillhör '' (20:25).Ovanstående citat har ofta tagits till intäkt för attförsvara statens och överhetens pålagor på befolkningenoch att detta inte skall ifrågasättas över huvud taget. Dettatror vi är en missuppfattning. tog mycket klartställning emot överheten och ifrågasatte ständigt dess rättatt plundra och förtrycka människor. Samma citat kan ocksåtas till intäkt för att de religiösa samfunden borde ha sinbokföring och sin skatteuppbörd, stat och det övrigasamhället sitt.Vårt land har en lång tradition av statskyrka, somsträcker sig tillbaka till tid. Motivet varframför allt maktpolitiskt och ekonomiskt, dvs att statenskulle få tillgodogöra sig stora delar av kyrkans rikedomar.Under flera århundraden har sannolikt detta sambandförefallit naturligt för människor vilkas liv kyrkan styrt såstarkt. Men framstår det som en anakronism.Redan i slutet av artonhundratalet kom förslag om attskilja kyrkan från staten. Det kom dels frånvänstersocialister och vänsterliberaler, dels från frikyrkligapersoner, som exempelvis P. P. Waldenström.Trots upprepade förslag från arbetarrörelsen, var detförst som frågan blev föremål för utredning.Därefter har utredningarna fortsatt, men trots en delmindre förändringar, har inte tagit ställning tillhuvudfrågan. Den senaste i raden, med hovrättsrådet som utredare, har fortsatt utredandet och nuföreligger konkreta förslag hur frågan kan hanteras.Det kan förefalla negativt för kyrkan och den kyrkligaverksamheten att skiljas från staten. Det är emellertidvänsterpartiets uppfattning att tillsammansmed andra kristna samfund eller samfund som bygger på enreligiös trosriktning spelar en viktig roll i vårt samhälle. Deproblem som kan uppstå vid ett principbeslut kan lösas medgenerösa övergångsregler och väl tilltagen tid för att lösapraktiska problem.En särskild fråga att lösa utgör förvaltningen av de drygt3 000 kyrkor som finns i vårt land. Många av dessa ärkulturhistoriskt värdefulla och bör därför bevaras i gottskick, även om deras uppgift för trosutövning är begränsad.Ansvaret och kostnaderna för att behålla dessa kyrkor i ettgott skick bör inte åligga ett enskilt samfund. Det är ettgemensamt intresse för vårt land, på samma sätt som slott,museer etc. och bör åligga stat och kommun att vårda.Värdet av andra kyrkobyggnader kanske är begränsat tillom de behövs för gudstjänster, konserter mm. På lång siktbör det enskilda samfundet avgöra hur dessa byggnader skaskötas. Men som ett första steg är det lämpligt att överförakyrkans byggnader och mark till en särskild fond ellerstiftelse för förvaltning/försäljning.I som kom skissades på enövergångstid . Hade då fattat sitt beslut såhade skilsmässan varit genomförd. När nu inte dettaskett, bör övergångstiden vara, om inte , ändå så passlång att det kan ske i ordnade former.Ingen ska födas in i . Medlemskap isvenska kyrkan bör bygga på aktiv medlemsansökan. Enligten företagen SIFO-undersökning visar det sig att enmajoritet av svenska folket vill kvarstå som medlemmar ochca. skulle ''förmodligen'' stanna kvar sommedlemmar. Den stora oro som ibland kommer fram frånaktiva inom att ett skiljande från statenskulle innebära nedläggning av hela den kyrkligaverksamheten eller slutet för en öppen folkkyrka förefallersåledes sakna grund.Vänsterpartiet gör den bedömningen att det nu liggernära till för ett beslut i denna fråga. För att vara förutseendeanser vi att vallagen ska ändras så att val tillkyrkofullmäktige kan hållas med övriga val,gemensam valdag. Inte minst av besparings- ochrationalitetsskäl. Det bör också ges utrymme för att kyrkanska kunna nyttogöra sig den kommunala valnämndenskunskap och tjänster. Det behövs därför enbemyndiganderegel så att inget hinder för en gemensamvalnämnd uppstår. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till skiljandeav stat--kyrka från ,2. att beslutar att de obligatoriskamedlemskapen i upphör enligt vad imotionen anförts om aktiv handling för medlemskap,3. att hos regeringen begär att en fond ellerstiftelse inrättas för kyrkobyggnader och kyrkomark enligtvad i motionen anförts om förvaltning av kyrkans egendom,4. att hos regeringen begär sådan ändring ivallagen att, om skiljandet kyrka--stat ej är genomfört tillnästa val, kommunernas valnämnder kan anordna val tillkyrkofullmäktige på som övriga val,5. att hos regeringen begär sådan ändring ivallagen att ett bemyndigande görs för valnämnden enligtvad i motionen anförts om kyrkofullmäktiges köp avvalnämndens tjänster.