ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Fö202 · 1992-01-27 00:00:00 — är i behov av räddningshelikoptrar. Helikoptraroch personal finns redan, men beredskap finns inte i denomfattning som är önskvärd.Helikoptrar kan utföra snabba och säkraambulanstransporter utan att besväras av halka, tät trafikeller oframkomlig terräng. Skadade personer kan vinschasupp från skog, fartyg och andra platser som är svåra att nå.I en del fall kan helikoptertransport vara nödvändig då svårtmedtagna och skadade personer snabbt behöver fåspecialistvård.Helikoptrar kan också användas för insatser vidmiljöskador, skogsbränder, rekognosering avskadeområden och för transporter av räddningsstyrkor.Sammanfattningsvis finns alltså behov av helikoptrarinom sjukvård, , sjö-, fjäll- ochflygräddning och övrig samhällsservice.För att kunna utföra alla dessa uppdrag behövs entvåmotorig helikopter utrustad med vinsch, strålkastare ochmedicinsk utrustning. är det försvaret som har de bästahelikopterresurserna i detta avseende. Tyvärr håller manför det mesta bara beredskap då försvarets egnaorganisationer kräver det.Under kvällar, nätter och förekommer ringa elleringen beredskap. I akuta situationer försöker man samlaihop en besättning!Det vore därför önskvärt med beredskap dygnet runtmed speciellt de tunga räddningshelikoptrar som finnspå sex platser i vårt land. Det gäller , ,/, , och /Säve.Överenskommelser skulle kunna ske med lämpliga sjukhusså att läkare vid behov kan medfölja.Normalt är det inte försvarets sak att upprätthålla civilakutsjukvård, men samhället har allt att vinna på ensamverkan och samordning. Försvaret skulle få mervältränade besättningar och den civila sjukvården skulle fåen behövlig förstärkning. Genom rationellt sambruk får vimed andra ord en kostnadseffektiv räddningstjänst.Framför allt skulle en människa i nöd känna större trygghet.Eventuellt höjda kostnader bör kunna finansieras inomramen för befintliga försvarsramar. Med hänvisning till det anförda hemställsriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om helikopterberedskap dygnet runtgenom sambruk.
mot · GF02Fö3 · 1992-01-23 00:00:00 — med anledning av förs. 1991/92:14 revisorers förslag angående militära och civila helikoptrar för sjuktransporter Som framgår av revisorernas förslag har frågan omsjuktransporter med civila och militära helikoptrar utrettssedan 1970-talet. har vid olika tillfällen sedan1985 betonat att det är viktigt att frågan bringas till enlösning. Förhandlingar med sjukvårdshuvudmännen harsedan 1985 pågått i olika omgångar och i skilda former.Som också framgår av revisorernas förslag redovisades i1990 års budgetproposition för statens del ettengångsbelopp på 75 milj.kr. för att öka tillgången påhelikoptrar. Som villkor för bidraget föreskrevsmotsvarande medverkan från sjukvårdshuvudmännen.Vidare förutsattes att de resurser för sjuktransporter medhelikoptrar som finns hos polisen, försvarsmakten ochde privata helikopterföretagen skulle kunna utnyttjas äveni fortsättningen. Genom en ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) som trädde i kraft den 1 januari1992 har sjukvårdshuvudmännens ansvar försjuktransporter utvidgats till att omfatta även akutaluftburna sjuktransporter.Eftersom det, enligt revisorerna, visat sig omöjligt attmed statliga medel stimulera kommunala eller andraökningar av helikopterkapaciteten föreslår revisorerna attde statliga medel som avsatts för ändamålet snarastutnyttjas för anskaffning av helikoptrar för sjuktransporter.Revisorerna anser att anskaffningen bör göras av försvareteller polisen.Som tidigare anfört är detviktigt att frågan om helikoptrar för sjuktransporter löses.Det är att hälsa med tillfredsställelse att revisorernauppmärksammat frågan. Vi har i sak ingen annanuppfattning än revisorerna om att de medel -- 75 milj.kr.under en treårsperiod för investeringar i helikoptrar -- somden förra regeringen föreslog skulle utgöra statens andel iavsikt att få till stånd att system med helikoptrar försjuktransporter bör utnyttjas för ändamålet.Emellertid bör redan i samband medbehandlingen av revisorernas förslag som sin mening geregeringen till känna att anskaffningen bör göras avförsvaret. Revisorernas förslag att anskaffningen alternativtskulle ankomma på polisen är en mindre väl vald lösning.Som framgår av revisorernas förslag har försvaret ca 25helikoptrar lämpade för sjuktransporter stationerade på 13orter. Motsvarande siffror för polisen är sju helikoptrarstationerade på fem orter. I avsikt att undvika en splittradorganisation bör det statliga ansvaret koncentreras. Det ärdå naturligt att ansvaret ges åt försvaret som ju redan i daghar en regionalt väl utbyggd organisation som på ett bra sättbör kunna tjäna syftet att få till stånd ett väl fungerandesystem med helikoptrar för sjuktransporter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det statliga huvudmannaskapetför sjuktransporter med helikoptrar.
mot · GF02Fö301 · 1992-01-27 00:00:00 — Stölder ur militära vapenförråd Enligt uppgifter i massmedia har användningen avskjutvapen vid våldsbrott ökat i en skrämmande takt. Vi serockså nästan exempel på hur politiskaextremistorganisationer nu beväpnar sig. Detta fårnaturligtvis allvarliga följder för vårt land.Det stora flertalet av dessa vapen kommeruppenbarligen från militära vapenförråd. Inbrott ochstölder i sådana förråd har ökat drastiskt. 1991 stals -- enligt uppgift i pressen -- intemindre än 29 militära vapen. hardet i genomsnitt stulits 72 sådana vapen . Under 1990ökade siffrorna dramatiskt. 117 vapen stals då ur militäraanläggningar runtom i landet.Man frågar sig hur detta kan få pågå år . Ett avsvaren blir att hela vårt mobiliseringssystem bygger påtanken att våra stridskrafter i händelse av krig ellerkrigsfara skall kunna mobilisera så skyddat som detöverhuvudtaget är möjligt. Detta kräver i sin tur ett stortantal utspridda mobiliseringsförråd, ofta på mycket ensligaplatser i djupa skogar. Det säger sig självt, att sådana förrådblir svåra att bevaka och följaktligen lätta att ostört ta sig ini för illasinnade personer.Ett av de senaste inbrotten i ett militärt förråd skedde ioktober 1991. Det var ett ammunitionsförråd i somplundrades på en stor mängd handgranater, minor ochsprängdeg. Majoren på säger i en kommentar till DagensNyheter, att bevakningen av förrådet i utförtsenligt ''gällande bestämmelser''.Detta inbrott och alla de andra visar med all önskvärdtydlighet, att ''gällande bestämmelser'' inte är tillräckliga.De måste ändras och förbättras. En viktig åtgärd är attsjälva bevakningen blir bättre och effektivare. Detkan ske antingen genom att militären själv (med hjälp avvärnpliktiga t.ex.) förstärker bevakningen eller genom attprivata bevakningsbolag anlitas.En annan åtgärd som måste vidtas är att förvaringenav vapen och ammunition görs säkrare. Förråden måstehelt enkelt göras mera stöldsäkra. En annan tänkbar åtgärdär att vapnen förvaras isärtagna med delarna placerade påolika platser. Dessa åtgärder bör kunna vidtas inombefintliga ekonomiska ramar för försvaret. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre bevakning och säkrareförvaring av militära vapen.
mot · GF02Fö302 · 1992-01-27 00:00:00 — Vårt hemvärn är en viktig del av försvar vidöverraskande anfall och under mobilisering. Under deförsta känsliga dygnen ska hemvärnet bemanna olikabefästningar vid kuster, gränser, flygfält och hamnar.Hemvärnet skall bl.a. skydda mobiliserande förband,viktiga anläggningar, förråd och kommunikationer.Hemvärnet bidrar också till ytövervakningen över helalandet.Hemvärnet är organiserat och beväpnat för att kunnabekämpa alla slags sabotage. Hemvärnsmännen ärutrustade även i fredstid och är i de flesta fall bosatta inomdet område de skall försvara. De har därför en högberedskap och är mycket snabbt beredda att möta fienden.Sprängning och minering är viktiga inslag i denutbildning som sker inom hemvärnet.I tider då debatten om vårt lands framtida försvar imycket stor omfattning handlar om begränsade resurser ochdärmed minskande antal militärförband, är det viktigt attframhålla den ökade betydelse frivilligorganisationerna har,bl.a. hemvärnet, för att upprätthålla en godförsvarsberedskap.Hemvärnet av verkar tyvärr i en bristsituation påmånga områden. Trots att man från den högstaförsvarsledningen ofta uttalar vilken viktig roll vårthemvärn har att fylla i en krissituation, så är de ekonomiskamedel som anslås av ringa omfattning jämfört med de målsom uttalas från ansvarigt håll.Ett annat problem är den ofta föråldrade vapen- ochskyddsutrustning som står till förfogande. Hemvärnetsaknar t.ex. mycket av den tekniska utrustning som behövsför att genomföra bevakning i mörker. Denna del avhemvärnets bristsituation skulle kunna lösas genom attutrustning från militärförband som kommer att läggas nedfår övertas av hemvärnet.Genom en förändrad krigsorganisation kommer ett stortantal ungdomar att inte fullgöra sin värnplikt.Många av dessa önskar säkert att komma till hemvärneteller andra frivilligorganisationer. finns inteerforderliga resurser för att kunna ta emot dessa ungdomar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemvärnets bristsituation.
mot · GF02Fö309 · 1992-01-27 00:00:00 — pågår diskussioner kring det militäraförsvarets framtida utformning. Den minskadekrigsorganisation som blir följden av destrukturförändringar, som kommer att äga rum inom dennärmaste planeringsperioden, innebär ett minskat behov avyrkesofficerare. framlade utredaren ett förslag som bland annat innebär att ävenyrkesofficerare skall följa det statliga pensionsavtalet PA-91. Det skulle få till följd att officerare skall gå i pension vid65 års ålder istället för 60, som är fallet för närvarande.Denna del av förslaget finns det all anledning att ställasig tveksam till. I ÖB 91 påpekas: ''Åldersstrukturen redanär ogynnsam för krigsduglighet och produktivitet eftertidigare pensionsåldershöjning och rationaliseringar igrundorganisationen. Medelåldern är betydligt högre änvad som är vanligt utomlands. En pensionsåldershöjningskulle därför innebära en större tillgång till militär personalän vad krigsorganisationen, beredskap ochutbildningsuppgifter kräver. ''Jag anser att det är viktigt att man ser till den militäraorganisationens behov i första hand. När vi nu går in i enkrigsorganisation med färre förband, kommer kraven påförbandschefer och övrigt befäl att öka, eftersom förbandenskall kännetecknas av större slagkraft och rörlighet. Även ifredsorganisation kommer försvaret att behöva koncentrerasina befälsresurser till trupputbildning. Både krigs- ochfredsorganisationens krav ger alltså vid handen att behovetav yrkesofficerare är störst i åldersläget upp till cirka 45 år.En förändring av pensionsavtalet borde i första handsyfta till att införa en pensionsålder föryrkesofficerare. Regeringen bör därför verka för att ettflexibelt system införs, där pensionsåldern föryrkesofficerare inträder senast . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om yrkesofficerares pensionsålder.
mot · GF02Fö310 · 1992-01-27 00:00:00 — Kustflottan lever sitt eget liv i fredstid. I samband medkris och incident skall denna fredsorganisation delas upp påbefintliga marinkommandon.Den nya inriktningen av försvaret grundas på tanken attkrigsförbandsorientera förband, det vill säga lydnads- ochansvarsförhållandet för förbanden skall vara desamma ifred och krig. Då är det enligt min mening nödvändigt attdiskutera Kustflottans status i fredstid.Genom att i enlighet med VI-90-andan underställaKustflottan respektive marinkommandochef skapas redan ifredstid den organisation som blir aktuell vid incident ellerkris.En sådan förändring leder till en effektivare organisationoch därmed till minskat krångel. Ekonomiska besparingaruppnås.Genom att på så sätt förstärka den regionalaledningen fattas besluten i närheten av medborgarna. Detleder med all säkerhet till ökad tilltro hos medborgarna attlandet kan försvaras.Det får också till följd att intresset för det frivilligaförsvaret förstärks. Det gedigna arbete som frivilligaförsvarskrafter utför i många olika delar av vårt land måsteutnyttjas och stimuleras.Genom att krigsförbandsorientera Kustflottan sker enkraftsamling till aktuella marinkommandon. Det innebärexempelvis att i kombination med en modern utveckling avflygvapnet betydelsefulla åtgärder vidtages för att skapastabilitet i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att redan i fredstidkrigsförbandsorientera kustflottan.
mot · GF02Fö311 · 1992-01-27 00:00:00 — Åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet inom totalförsvaret Mot bakgrund av en alltmer tilltagande rasism ochfrämlingsfientlighet i samhället som helhet är det angelägetatt på alla sätt motverka denna utveckling.Totalförsvaret i synnerhet har starka skäl att på alla sättmotverka denna tendens. ''Människan är försvarsmaktensviktigaste tillgång. Kontakterna mellan värnpliktiga ochbefäl skall präglas av öppenhet, förtroende och gemenskap.Attityder och beteenden som kan uppfattas som bristanderespekt för andras människovärde får inte godtas. Grundenför ett ömsesidigt förtroende måste läggas redan ifredsverksamheten.'' Dessa kloka ord är hämtade från förreöverbefälhavaren förord i Svensk soldat,utgåva, och nog så aktuella än i dag.Det finns inom totalförsvarets ram unika möjligheteratt, genom korrekt information och fakta till en mycket storgrupp ungdomar under värnpliktsutbildningen, främjatolerans och respekt för individen. Alla värnpliktiga ochanställda representerar försvarsmakten inför allmänhetenoch bidrar därmed till att skapa förtroende förförsvarsmakten och samhörighet i HELA FOLKETSFÖRSVAR.Det finns tyvärr också anledning att befara att personermed extremistiska politiska uppfattningar, vilka ser våldsom politisk metod, ser en militär utbildning och/ellerutbildning i en frivilligorganisation som ytterst användbarför deras syften. Den risken måste alla i totalförsvaret ta pådet största allvar och göra sitt yttersta för att eliminera. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot rasism ochfrämlingsfientlighet inom totalförsvaret.
mot · GF02Fö314 · 1992-01-27 00:00:00 — Militär utbildning i /Karlsborgsområdet Det svenska försvaret står inför stora förändringar ochdet ställer krav på en rationell drift- ochutbildningsorganisation i fred. I det sammanhanget måstealla möjligheter till förläggning av utbildningsförband påorter med totalt sett gynnsamma villkor tillvaratas.Vi som bor och verkar i anser att länet kanerbjuda utvecklings- och utbildningsmöjligheter förförsvaret. Det har tidigare bl.a. dokumenterats i och medräddningsskolans lokalisering till Skövde.Norra med /Karlsborgsområdet harför försvarets del mycket goda betingelser som bordetillvaratas:alla typer av övningsterräng finns i området,skogsområden, slättland, kustterrängväl utbyggdaskjutfält som , Hammarnäsområdet, Vreten m.fl.möjligheten till samordnad övningsverksamhet är godeftersom både armén och flygvapnet finns i området (4kasernområden finns, P 4, T 2, K 3 och F 6)innevånarnai området är väl förtrogna med och bidrar till den militäraverksamhetenberörda kommuner är positiva till denmilitära verksamheten och har i sin planering visat sigberedda att anpassa sin verksamhet till den militära i höggradkostnader för värnpliktsresor kan hållas på enförhållandevis rimlig nivå då avstånden tillbefolkningskoncentrationer är små. SJ satsar också påSkövde som en knutpunkt i Västsverige.Större stadAvstånd respKarlsborg i milGöteborg1621Örebro1510Karlstad1615Borås1116Linköping1813-- staten betalar underhållskostnader förKarlsborgs fästning som byggnadsmärke varför det ärangeläget att lokalerna används.Enligt vår mening är det viktigt att det för framtidenskapas kraftfulla och allsidiga försvarsutbildningsplatser därsamordnade utbildningar och övningar kan genomföras.Skövde/Karlsborgsområdet uppfyller högt ställda krav påen av det blivande utbildningsplatser.Riksdagen föreslås göra ett uttalande med denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om --Karlsborgsområdet somutbildningsplats för försvaret.
mot · GF02Fö315 · 1992-01-27 00:00:00 — Användning av militära resurser till civila ändamål I motionen föreslås att regeringen gerförsvarsdepartementet uppdrag att undersöka möjlighetenatt använda militära resurser till civila ändamål.En aktuell fråga är debatten om storleken ochnödvändigheten av det svenska försvaret. Att fråganuppstått är väl att betrakta som naturligt då gemene manefter har svårt att i vår närhetidentifiera en fiende som har motiv och nödvändiga resurseratt anfalla . I samband med sådana diskussioner försofta tanken fram om ökat användande av militära resursertill civila uppgifter, en tanke som vid analys kanske inte allsär så felaktig om man beaktar att de militära utgifternaupptar en betydande del av samhällets allt knappareresurser. skulle man få starka skäl som ytterligaremotiverade försvarsanslagen.Några förslag till underlag för en fortsatt diskussion ifrågan kunde vara att man använde värnpliktiga MP tillassistans åt civil polis vid stora idrottsevenemang ochdärigenom avlastade polisen de extra utgifter i form avövertidsuttag som sådana brukar medföra. Fjällräddningenskulle kunna använda sig i större omfattning av militärpersonal och av försvarets bandvagnar. Använda sig avcivilförsvarets och militär sjukvårdspersonal för utbildningi första hjälp på gymnasienivå vilket säkert kan rädda liv vidolycksfall och större olyckor. Man kan använda sig avvärnpliktiga som hjälp vid miljöolyckor och vidbrandförsvaret. Det torde finnas en uppsjö av bra uppslagtill civilt/militärt sambruk av materiel och resurser i fredstidoch därför önskar undertecknad att detta beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning i syfte attutröna vilka besparingar och vilket tillskott ett utvidgatcivilt och militärt sambruk av militära resurser i samhälletstjänst i fredstid skulle kunna medföra.
mot · GF02Fö318 · 1992-01-27 00:00:00 — Lokalisering av milostab i Förslaget i betänkande innebär attdet endast blir ett militärområde i . Beträffandelokalisering av milostaben redovisade utredningen endastöversiktligt några motiv för sitt ställningstagande. Detangavs att de fredstida kostnaderna för de bådalokaliseringsalternativen och är ungefärlikvärdiga.Vid ett militärt angrepp mot torde östraSvealand med angränsande områden (i bl.a. nedreNorrland) inledningsvis vara mest utsatt. En gränsinvasioni norr förutsätter en utdragen och omfattandeuppladdning före ett anfall genom . I båda fallenmåste militärbefälhavaren i inledningsvis delsstödja försvaret av de centrala delarna av landet, delssäkerställa uppladdningen i Norrland.Denna operativa ledning kan med fördel utövas från enlokalisering i inland. Förberedelser för ochtaktisk ledning av försvarsstrid i kan samtidigtledas av en militärkommandochef i Boden.Det militära försvaret av måste byggas på enväl fungerande totalsamverkan över hela fältet. Ensamlokalisering av militär- och civilbefälhavare i Norrlandsinland ger de bästa förutsättningarna för effekten av helatotalförsvaret i Norrland.Totalförsvarssamverkan i kan därvid ges enenklare och effektivare struktur genom direkt samordningmellan militärkommando och länsstyrelse.Operativa ledningsskäl samt samverkan inomtotalförsvaret talar således för en lokalisering av milostabentill , om regeringen beslutar att skallbestå av endast ett militärområde.När de fredstida kostnaderna förlokaliseringsalternativen i stort är likvärdiga bör andrafaktorer vägas in. En avgörande faktor är möjligheterna attlångsiktigt bemanna milostaben med allsidigt kompetentpersonal. garnison ger goda förutsättningar förförsörjning av armé- och flygofficerare samtförvaltningsutbildad personal. Möjligheterna att rekryteraofficerare ur marinen är goda genom att Östersundbetraktas som en attraktiv bostadsort.I sammanhanget bör beaktas fördelen av kopplingenmellan milostab och förvaltningshögskola i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av milostab iNorrland.
mot · GF02Fö319 · 1992-01-27 00:00:00 — Omlokalisering av verksamheten vid Lv6 i Överbefälhavaren betonar i sitt underlag årsförsvarsbeslut vikten av att vårt framtida försvar skall kunnamöta ett s k strategiskt anfall. kommerdå att vara ett av landets, ur totalförsvarssynpunkt,viktigaste områden.Mer än 300 högprioriteradeskyddsobjekt, såväl militära som civila, inryms iregionen.All oljeimport går till denna region.Göteborg är största hamn.Landvettersflygplats är en av landets största.Viktiga funktioner förelförsörjning, telekommunikationer, radio/TV ochtransporter är grupperade i området.Mot denna bakgrund har MB V formulerat sina högstprioriterade operativa uppgifter:Luftvärnsskydd av ochVästgötabaserna samt skydd och försvar avGöteborgsområdet.Lv6 samgrupperat med LvTS är luftvärnets mestkompletta och volymmässigt största produktionsenhet somkan ge snabbt luftvärnsskydd och leda arméförbandinklusive hemvärn inom området.Där sker en högt kvalificerad utbildning av officerare.Där finns en miloverkstad med specialkompetens förluftvärnsmateriel och ett unikt samarbete med såvälnäringsliv, , som forskning, ChalmersTekniska Högskola.En eventuell utflyttning av utbildningsverksamhetenmed åtföljande neddragning av verksamheten vid Lv6 ochLvTS skulle innebära allvarliga konsekvenser förkompetensen inom luftvärnet med bland annat ettbetänkligt avbräck i dess tekniska utveckling, liksom förGöteborgsregionens totalförsvar.Man bör därför beakta den totala situationen förluftvärnsfunktionen i vårt land innan man initierar enflyttning av Lv6 och LvTS, som kan visa sig inte baraytterligare utarma försvarsmöjlighetutan också visa sig vara ekonomiskt olönsam. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningsverksamheten vidLv6 och LvTS i .
mot · GF02Fö321 · 1992-01-27 00:00:00 — Skärpta regler för förvaring av vapen stjäls mängder av militära vapen i , delsfrån vapenförråd, dels hemma hos officerare.Bara i övre har ca 100 militära vapen stulitsunder . Det handlar bl.a. om kulsprutor,AK 4 och granatgevär. Vapen som alltså knappast lämparsig för jakt.Tvärtemot vad många tror stjäls få vapen imobiliseringsförråden. Där har säkerhetsbestämmelsernablivit avsevärt bättre. Men ytterligare skärpning måste skeäven på detta område. stals t.ex. ettgranatgevär från ett förråd inom FO 67 av ett par ungdomarsom genomförde stölden enkelt genom att såga upp ettigenspikat fönster.Av tradition har ofta hemvärnsmän, officerare ochreservofficerare vapen hemma. Det internationella läget,som präglas av avspänning och nedrustning, motiverarinte att så många vapen förvaras i bostaden. Åtgärder föratt radikalt minska stölderna i hemvärnet, kasernerna ochofficersbostäderna måste genomföras.Detta kan ske t.ex. genom att reglerna för atthemvärnsmän och officerare skall få ta hem sina vapenskärps avsevärt samt att vapen i större utstäckning förvarasi centrala vapenförråd med effektiv bevakning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om skärpta regler för förvaringav vapen.