ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Jo669 · 1992-01-27 00:00:00 — De grundläggande ekologiska kunskaperna omsumpskogarna och deras funktion i landskapet ärfortfarande mycket bristfälliga. Naturvården har tyvärr inteuppmärksammat sumpskogarna och har ingen kännedomom var speciella skyddsvärden finns. Ett tydligt exempel påhur försummad sumpskogen är som våtmark ärnaturvårdsverkets våtmarksinventering . Dennaredovisar 600 000 ha myr som skyddsvärd, dvs. För sumpskogen redovisas bara 3 000 ha somskyddsvärd, vilket endast motsvarar 0,av totalarealen.Trots att den årliga exploateringen av myrmark i landet baratorde uppgå till en tiondel av arealen sumpskog som dikas,fortsätter i stort sett att lämnasumpskogarna därhän i de pågåendevåtmarksinventeringarna och koncentrerar sig på öppnamyrar.Förståelsen för att bevara sumpskogar är dålig ellersaknas helt. Från allmänhetens synpunkt torde fånaturtyper utnyttjas så lite som sumpskogar. De blöta ochofta svårframkomliga sumpskogarna torde bara besökas isamband med jakt eller ibland vid hjortronplockning. Trotsdet låga intresset för sumpskogarna saknas självfallet intebevarandevärden. Vid en genomgång av boken ''Floravårdi skogsbruket -- artdel'' visar det sig att av de ca 80 hotadekärlväxterna på skogsmark är 40 mer eller mindre knutnatill sumpskogar. Sumpskogarna utgörs dessutom till stor delav s.k. brandrefugier, vilka sällan eller aldrig brunnit. Detinnebär att sumpskogsarterna troligen anpassat sig till derelativt stabila förhållandena med hög luftfuktighet ochskugga som råder i sumpskogen och därför inte klarar etthyggesskogsbruk. Ett bra exempel på den funktion som ensumpskog kan ha är exemplet med tjäderkycklingarna, somunder sina 14 första levnadsdagar tycks vara helt beroendeav den animaliska födan som finns i sumpskogarna.Det måste till mer grundläggande forskning för attbelysa våtmarkernas funktion, där dessa sätts in i ett störreekologiskt sammanhang. Det måste även till meromfattande konsekvenstudier. Inventeringsunderlaget överskyddsvärda objekt (gäller särskilt sumpskogarna) måste blibättre. De juridiska och/eller ekonomiska möjligheterna attbevara våtmarkerna måste också bli bättre.Trots att naturvårdslagen 1986 ändrades så att värdefullasumpskogar, kärr, myrar och andra våtmarker skulle räddasfrån utdikning fortsätter denna i alltför stor omfattning.Många arter och biotoper drabbas i samma takt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundläggande forskning,konsekvensstudier samt skydd av sumpskogar.
mot · GF02Jo672 · 1992-01-27 00:00:00 — är det län som har störstnaturbetesmarkareal. Ca 12 500 ha naturligt gräsbärandemark har redovisats sedan 3/4 av länet hade hunnitinventeras t.o.m. l989. Denna areal anses vara så värdefullatt det borde utgå stöd till betesdrift. avlandets arealhagmarker finns inom och norraSmåland. Flera starkt hotade arter har i detta område sinbästa chans att överleva landskapsomvandlingen.Speciellt viktigt är eklandskapet söder om ianslutning till Stångåns sjösystem. Detta är välkänt ävenutanför naturvårdskretsar. Området har klassats somriksintresse. Naturvårdsvärdena är stora och ekbiotoper,alltifrån rena ekskogar till enstaka ekbuskage, är iallmänhet rika biotoper. Bland ädla lövträd är eken utanjämförelse det viktigaste trädslaget. Av 128utrotningshotade insektsarter i är 39 knutna till ekeller lika många som alla andra lövträd har tillsammans.Bland fåglar nämns mindre hackspett, skogsduva,näktergal, flera rovfågelsarter samt ett flertal sångare.Dessutom är eken både som enskilt träd och i beståndett viktigt element i landskapsbilden och har stor betydelseför friluftslivet kring sjöarna söder om och längsStångån och kanal.Fortsätter nedläggningen i av åker ochbetesmark i samma takt som f.n. kommer 400 ha attförsvinna inom eklandskapet fram . Dessutom ärlönsamheten ett hot mot eken som skogsbildande träd. Denlånga omloppstiden () och svårigheterna attbedöma efterfrågan på ett smalt sortiment, som delvis ärutsatt för modets svängningar, bidrar till en osäker kalkyl.Granen har mycket säkrare bedömningar och relativt kortomloppstid. Konflikterna uppstår där det inte finnstillräckligt med ek enligt ädellövslagen. På så vis harbetesmarker och f.d. betesmarker i samband medomställning 90 i mycket liten utsträckning kunnat villkorasmed plantering av ek, och granen har tagit över.Eklandskapet präglas av ständig växling mellan åker,betesmark, löv- och barrskogar. Den fortsatta utvecklingeninom området kommer att formas av utvecklingen inom deareella näringarna och då främst inom jordbruket. Detbedöms att en stor del av den nedläggningshotade arealenutgör naturlig betesmark och inte omfattas av skötsellagenoch därmed kan skogsplanteras utan tillståndsprövning omden tas ur produktionen.Naturvården måste få en starkare ställning isamhällsplaneringen. Frivilliga naturvårdshänsyn i jord-och skogsbruk, bl.a. bevarande av hagar och ängar, måstestimuleras. Skyddet av hotade växt- och djurarter och deraslivsmiljöer måste förbättras. Ädellövskogslagen behöverses över så att inte mindre eller glesare ekbestånd ieklandskapet riskerar att försvinna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd för eklandskapet samtängs- och hagmarker i .
mot · GF02Jo674 · 1992-01-27 00:00:00 — Ersättning till markägare för naturskydd Vi moderater anser att skyddsvärda naturområden sålångt det är möjligt ska ägas av enskilda. Vi kan dock i tvåfall se skäl som talar för statligt eller ideellt ägande. Det enaär nationalparkerna, som staten bör äga och förvalta. Detandra är naturreservat och annan skyddsvärd mark däruppgörelser med markägarna av olika skäl inte kanupprättas.Vid bildande av nationalparker och naturreservat är detav största vikt att ägande- och ersättningsfrågorna ärgrundligt utredda. Markägarna bör ha klart utformadealternativ att ta ställning till. Nya nationalparker ellernaturreservat ska ej få bildas innan dessa frågor är heltklarlagda.Markägaren ska ha rätt till full ersättning för försvåradmarkanvändning. Ersättningen för naturreservat kan varaarealbaserad, d.v.s. någon form av skötselkontraktupprättas. Alternativt kan markägaren lösas ut tillmarknadspris.En tredje metod att på lämpligt sätt ersätta markägarevid bildande av nationalpark eller naturreservat vore attersätta denne med ett likvärdigt markområde.Om en mindre del av mark undantas frånden nya bolagsbildningen och kvarstår i statlig ägo skapasen markreserv som möjliggör för staten att lämnaersättningsmark till markägare vid bildande av nationalparkeller naturreservat. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ägar- och ersättningsfrågornaalltid skall vara fullt utredda innan nya reservat bildas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbytesmark vidreservatsbildningar.
mot · GF02Jo675 · 1992-01-27 00:00:00 — Lag om vissa dryckesförpackningar togs en lag om vissa dryckesförpackningar.Samtidigt tillkännagavs att regeringen skulle tillse att dekonkurrensvårdande myndigheterna särskilt skulle följautvecklingen vad gäller systemet för . SPKskulle löpande granska prissättningen och övriga villkor förutnyttjandet av anläggningarna för diskning m.m. hos destörre bryggerierna.Redan då varnades för det retursystem -- PET-flaskormed återfyllnad -- som valdes. Skälet var att om endastdetta retursystem infördes skulle risken för koncentrationpå bryggerimarknaden ytterligare öka. Konkurrensenskulle försämras och priserna gå upp. Såväl NO som SPKhyste inför beslutet farhågor om en sådan utveckling. Hadeett system för återvinning av PET-flaskor introducerats vidsidan om, vore risken för konkurrensbegränsande effektermindre.Problemen med den återfyllbara retur-PET-flaskan harvarit stora och antalet återfyllnadstillfällen har blivit bortåthälften mot beräknat. Dessutom har aromer och färgämneni vissa drycker inte gått att diska bort p.g.a. attdisktemperatur högre än visat sig skada flaskan.Systemet har blivit dyrt för såväl bryggerinäring somkonsumenter.Numera tillverkas bl.a. i återvinnbara PET-flaskor.Det innebär också ett tekniskt genombrott med mycketstora framtidsutsikter.Tillverkningen bygger på en metod som innebär attanvända PET-flaskor i en kemisk process bryts ner tillmolekyler, som sedan renas och används i tillverkningen avnya flaskor. Det är första gången återvunnen plast kananvändas som råvara i dryckesförpackningar. Metoden ärtestad och godkänd av motsvarighet tilllivsmedelsverket. Därmed öppnas nu nya möjligheter föråtervinning.Källsortering av PET-flaskor sker nu i flera amerikanskadelstater. returnerades mer än 100 miljoner kiloplastflaskor för återvinning.Den nya teknologin innebär att flaskor nu kanåtervinnas utan att tumma på de stränga krav man har påproduktkvalitet och säkerhet, både för konsumenter ochmiljö.F.n. finns flaskan enbart i , men målet är att denskall introduceras även i andra länder för att främjakonsumenternas uppslutning kring resursbesparing ochåtervinning.En kommande introduktion i skulle vara tillfördel, inte minst för bibehållen konkurrens och utvecklinginom brygerinäringen. Dessutom skulle miljöaspekternabättre än nu kunna tillgodoses.Den antagna lagstiftningen bör förändras påsådant sätt att en framtida introduktion av enåtervinningsbar inte hämmas eller förhindras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återvinningsbara PET-flaskor.
mot · GF02Jo677 · 1992-01-27 00:00:00 — Lövgrodan är en utrotningshotad art som enbartförekommer på ett fåtal platser i . En alltföromfattande granplantering har utgjort det största hotet. Ettannat hot som har kritiserats livligt ärinplantering av signalkräftor i småvatten inom lövgrodansviktigaste reproduktionsområde i Ållskog (Oxhagen).För att lövgrodan och andra groddjur ska finnas kvar iSverige är det nödvändigt att deras livsmiljö skyddas.Naturvårdsverket har med stöd av 14 § naturvårdslagenfridlyst alla hotade eller sällsynta grod- och kräldjursarter ilandet.Sverige har skrivit under från 1979om skydd av europeiska vilda djur och växter samt derasnaturliga miljö. har anmälts för brott mot dennakonvention just på grund av att lövgrodans överlevnadhotas genom att myndigheter tillåtit inplantering avsignalkräftor. Ärendet är ännu inte slutbehandlat.För två år sedan ställde jag en fråga till dåvarandemiljöminister om varaktigt skydd för löv- ochlökgrodor. Hon svarade då att ''lagstiftningen ger möjlighetatt skydda hotade arter'' och att ''dessa möjligheter skallutnyttjas''. Då frågan utgick från situationen inom Ållskogsvarade ministern att var berett att svaraför det fallet och slutade med: ''Därmed kan vi betrakta justden frågan som löst på ett lyckligt sätt. ''Men frågan är fortfarande inte löst. Det är just falletÅllskog som ligger till grund för anmälan mot ombrott mot Bern-konventionen.I detta speciella fall har diskuterats möjligheten attbesluta om naturreservat. Det kan förefalla väl drastiskt närdet egentligen gäller smärre vattensamlingar.Riksdagen har beslutat om biotopskydd som ska gällafrån och med . Detta garanterar dock inte ett fullgottskydd för t.ex. sällsynta groddjur, därför att i allmänhettillgodoses inte en sällsynt arts krav inom ettsammanhängande skyddat område utan av ett stort antalbiotoper spridda inom en region.USA har en speciell lagstiftning för hotade arter sominnebär att man för vissa officiellt listade arter kan etablera''kritiska områden'' med skydd motsvarande vårafornminnen.Professor vid SverigesLantbruksuniversitet har skissat på en modell som skullekunna gälla för . Han föreslår t.ex. attnaturvårdsverket skulle få i uppdrag att fastställa officiellalistor över hotade arter. För ett urval av dessa skulle''kritiska områden'' etableras som inrymmer arternaslivsnödvändiga biotoper. Alla planerade åtgärder för attsäkra en arts överlevnad skulle sedan skrivas in i ettåtgärdsprogram.Regeringen bör få i uppdrag att se till hur vi på bästa sättkan skydda utrotningshotade arter. Modellen med ''kritiskaområden'' bör övervägas i ett sådant sammanhang. Detviktiga är att lever upp till ochbl.a. ger lövgrodan ett varaktigt skydd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att se överlagstiftningen så att utrotningshotade groddjur ges ettvaraktigt skydd.
mot · GF02Jo679 · 1992-01-27 00:00:00 — om Miljö och utveckling FNs konferens om Miljö och Utveckling (UNCED) iBrasilien förväntas resultera i en internationellaktionsplan, , en principdeklaration preliminärtkallad Barch Charter samt konventioner om biologiskmångfald respektive klimatförändringar. Det finns mångaskäl för att rikta särskilt stort intresse motkonferensen och bidra till dess framgångsrikagenomförande. Det är likaså väsentligt att vårt land tarresultaten av UNCED på största allvar genom attförverkliga överenskomna principer och avtal.Sveriges miljöpolitik och våra relationer till tredjevärlden påverkas allt mer av omvärlden. Detta förhållandeförstärks av ett eventuellt medlemskap i . Trots det styrsen övervägande del av bidrag till miljö ochutveckling av inhemska beslut och åtgärder. Dessa tas påolika nivåer i samhället, varav vi vill uppmärksamma dekommunala.En rad svenska kommuner har lokala miljöplaner. Dessakan gälla specifika miljöproblem såsom avfallshanteringeller vara övergripande inom området miljö- ochhälsofrågor. Gemensamt för existerande miljöplaner är attde tar sin utgångspunkt i aktuella möjligheter snarare änlångsiktiga behov. Utmärkande är också bristen på stöd ochsamordning.Efter FNs konferens om Miljö och Utvecklinggenomförande bör ta en ledande position i världenför att implementera dess resultat. har tekniskt,kunskapsmässigt och ekonomiskt förmodligen de bästaförutsättningar som måste till för att uppnå en bärkraftigutveckling.Det bästa sättet att skapa förtroende internationellt äratt visa handlingskraft på hemmaplan. Därför vill vi attSverige på ett tidigt stadium uppmärksammar ochförbereder de åtgärder som måste vidtas som konsekvens avFN-konferensen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att garantera att Sverigeskommuner nås av detaljerad och lättförståelig informationom resultat, i synnerhet i de frågor somgäller de kommunala åtgärder som måste vidtas för attuppfylla internationella åtaganden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge direktiv till kommunernaför att de skall kunna utarbeta kommunala handlingsplaneri de frågor som kräver åtgärder på nivå,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att analysera existerandenationella åtgärdsprogram inom miljö- ochutvecklingsområdet samt presentera nya programreviderade utifrån de åtaganden som utveckling ålägger .
mot · GF02Jo681 · 1992-01-27 00:00:00 — Trafikflyget ökade mycket starkt under hela 1980-talet.Under det senaste året har trenden vänt. I huvudsak berordetta på lågkonjunkturen. Inte desto mindre måste manräkna med att flygtrafiken kommer att sätta fart igen närekonomin vänder uppåt.Samtidigt är flyget det mest miljöstörande trafikslageträknat per person och kilometer. Det alstrar buller ochluftföroreningar. är utsläppen av glykol ochurea ett problem vid flera flygplatser. Dessutom är flygetsmarkanspråk mycket stora.Allt eftersom flygverksamheten ökar såvälinternationellt som nationellt blir det allt viktigare attbeakta och minska dess miljöstörningar. Även om flygetsandel av de totala utsläppen är liten är den långt ifrånförsumbar, särskilt om den relateras till de kritiskabelastningsgränser som ställts upp för bl a kväve.Flygets miljöproblem skall naturligtvis väga tungt vid tex tillståndsprövning av flygplatser. Men också generelltverkande ekonomiska styrmedel blir angelägna i dåen kärv ekonomisk situation för flyget ökar konkurrensenoch lockar flygbolagen att behålla äldre och mermiljöstörande flygplanstyper i sina flottor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygets miljöproblem.
mot · GF02Jo682 · 1992-01-27 00:00:00 — Forskningsstation i Ammeråns dalgång Ammerån som helhet representerar en storoutvecklad potential inom turism, främst med inriktningpå fiske och friluftsliv av vildmarkskaraktär. Alla tendenserpekar också på att denna potential ökar i värde, både vadgäller den nationella och internationella turismen.Ammeråns förutsättningar och resurser är:detsista oreglerade större vattendraget i Mellannorrlandlandets kalkrikaste älv och ett av de vattendrag som längstkan motstå försurningar i hela landetunikariksintressanta bebyggelsemiljöeren rik produktion avsällsynta organismer som kan utgöra en framtida viktiggenbank för kommande restaurering av skadadevattendragett mycket högkvalitativt fiske i strömmandevatten där särskilt harrfisket har få motstycken i Sverigeett av landets klart bästa vatten för forsränningett långtsammanhängande vattendrag med mycket högavildmarksvärden.En utveckling av dessa resurser skulle långsiktigt ge bådesysselsättning och liv i bygden runt . Etttillvaratagande av Ammeråns resurser ligger väl i linje medden miljöpolitik som bedriver. Den sammanfallerockså med ett av syftena med iBrasilien , att bevara mångfalden i naturen.Ammeråns dalgång är så unik att det bör inledas ensärskild forskning kring dess förutsättningar. Möjlighet framtida forskningsstation i dalgången bör utredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande en utredning om enforskningsstation i Ammeråns dalgång.
mot · GF02Jo685 · 1992-01-27 00:00:00 — En av vårt samhälles viktigaste ödesfrågor är attförändra livsstilen hos människorna över hela världen så attmänskligheten inte utnyttjar naturen mer än vad naturenlångsiktigt tål. Den troligen mest värdefulla insatsen vi kangöra för att uppnå detta är att utveckla och börja tillämpaekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Därför måste manmed största tillfredsställelse hälsa regeringens initiativ att ifinansplanen införa en särskild bilaga om sådana styrmedel(prop 1991/92:100, bil. 1.5).En grundläggande princip måste vara att det är storlekenav miljökonsekvensen som ensam avgör storleken avskatten eller avgiften. Denna värdering är naturligtvis inteenkel att göra på ett opartiskt sätt. Icke desto mindre måsteden göras. Då måste man ta hänsyn till nu kända faktorer,men man kan vara övertygad om att nya miljökonsekvensersuccessivt kommer att bli utforskade och de nu kändakommer att bli omvärderade. Därför måste man ha enberedskap att fastställa nya belopp. I och för sig är detönskvärt med stabila regler så att berörda intressenter,d.v.s. industri, hushåll, m.fl. vet vad man långsiktigt har atträtta sig efter, men tyvärr är det inte möjligt att under dennärmaste överskådliga framtiden -- kanske entioårsperiod -- skaffa så mycket kunskap och erfarenhet attdessa värden kan hållas stabila.Det finns många olika intressenter som agerar för attundantag från denna grundläggande princip skall gälla ivissa situationer. För att miljöskatter skall få rimligstyreffekt på det man vill påverka måste vi dock varamycket restriktiva med sådana undantag. Där undantag ärnödvändiga bör man pröva möjligheten att göra demtidsbegränsade så att berörda parter får möjlighet att hinnaanpassa sig till de förändrade förhållandena. Det är lätt attöverskatta de negativa ekonomiska konsekvenserna för enstorkonsument eftersom man ofta bara räknar med utgiftenför miljöskatten och inte beaktar att denna skatt möjliggörför staten att sänka skattetrycket i övrigt.Även andra former av ekonomiska styrmedel änmiljöavgifter och miljöskatter bör övervägas.Möjligheterna till samarbete inom EG och inom FörentaNationernas många olika organ måste beaktas. hargoda förutsättningar för att vara pådrivande i dessa frågor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av att kraftfulltutveckla olika ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.
mot · GF02Jo687 · 1992-01-27 00:00:00 — Miljökrav på arbetsredskap med förbränningsmotorer Vi har i vårt samhälle maskiner av olika slag, som drivsav bensin- och dieselmotorer. På alla fordon ställer vi kravpå att avgaser skall vara så miljövänliga som möjligt. Viställer krav på ljud och utsläpp för dessa fordon, som viförflyttar oss med.Men, på gräsklippare, byggentreprenadmaskiner, båtaroch traktorer m fl finns ej samma hårda krav på ren miljö.Icke desto mindre är dessa maskiner en förorening i miljön.Många av dem förorenar kraftigt.Även om vissa av dessa maskiner är små, och skall såvara, lätta att hantera, måste det gå att utveckla dem medrenare utsläpp.Regeringen bör ställa miljökrav på dessa maskiner, så attde inte avger mer skadliga ämnen är motsvarande motoreri fordonsparken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om krav på avgasutsläpp på''icke-trafik''-motorer.
mot · GF02Jo804 · 1992-01-27 00:00:00 — Jakt på hanfågel av ejder Ejderstammen är stor i . Antalet vuxnaindivider beräknas till 1--1,5 miljoner och tillväxten är stor.Det jakttryck som denna ejderstam utsätts för är relativtlågt. Totalt beräknas den årliga avskjutningen i till18 000--20 000 . Orsaken till detta låga jakttryck beror på attjakttiderna är förlagda till den tid då redan en stor del avstammen har sträckt söderut, förbi den svenska kusten.Varje år flyttar ejdern norrut med början i mitten avmars månad och flyttningen är avslutad omkring den 15juni. Sträcket norrut kulminerar ochtill början på maj har praktiskt taget all könsmogen fågelpasserat . De fåglar som sträcker under densenare delen av våren består av icke könsmogen fågel varaven övervägande del är . Det södergående sträcketbörjar och håller på i olikaintensitet . De södergående sträckenär uppdelade enligt följande:15 maj--, endast på väg tillruggningsplatserna.15 juli--, under första delen endast honor föratt senare blandas upp med årsungar.Under september och oktober flyger de fåglar som harruggat i söderut, först och årsungar ochsedan honor med enstaka inslag av hannar.Under perioden 15 maj till flyger av dentotala stammen söderut. Dessa fåglar utsätts inte förjakt sedan vårjakten togs bort. Inom denna grupp torde detvara rimligt att göra ett visst jaktuttag. Detta kunde skegenom att det under del av tiden till infördesen begränsad ejderjakt, då på , i den södra delen avSverige. Jakt i skärgården skulle inte tillåtas utan endast fåske på allmänt vatten utanför och skär. Denna jaktskulle ej påverka den häckande fågeln och föryngringen avejderstammen skulle ej påverkas. I sammanhanget är detockså angeläget att understryka att denna jakt måste utövasunder betydande restriktivitet och i första hand bör dennarätt tillkomma dem som är fast bosatta i skärgårdsområdenaeller har tillstånd att bedriva sjöfågeljakt påallmänt vatten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jakt på hanfågel av ejder.