mot · GG02Jo7 · 1992-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:130 Vissa jordbrukspolitiska frågor Det finns numera ett konsekvent inslag i de flesta avregeringens propositioner -- de är illa skrivna, dåligtunderbyggda och skjuter för ifrågavarande propositionväsentliga frågor . Propositionen om vissajordbrukspolitiska åtgärder utgör härvidlag inget undantag.Trots avsaknad av såväl tillräckligt faktaunderlag sombeskrivning av konsekvenserna av de presenteradeförslagen begär regeringen att skall anvisa ettbetydande belopp som stöd till jordbruket.Jordbruksnäringen befinner sig nu under storförändring. Det borde vara en självklarhet att Sverigesbönder får klara, entydiga spelregler att arbeta efter. Så ärinte fallet. Istället väljer regeringen att nu presentera ettkonkret förslag. I övrigt skjuts ett antal frågor på framtiden.Detta betyder svårigheter, inte enbart för jordbrukarna. Vipolitiker har ingen möjlighet till överblick och helhetssyn.Denna fragmentarisering av jordbrukspolitiken utgörgrogrund för misstro mot det politiska systemet.Det naturliga för oss hade varit att skjuta upp beslutetom direktstöd till dess en sammanhållen politik redovisats.På grund av lantbrukets akuta ekonomiska situation väljervi ändå att realbehandla frågan.Sänkt gränsskydd på fodermedelAv propositionen framgår att regeringen avser att föreslåatt gränsskyddet på fodermedel sänks från . Därmed sänks fodermedelskostnadernaför animalieproducenterna, vilket kompenserar ensänkning av direktstödet. Hur stor kompensationen blirredovisas inte. Det är därmed omöjligt att bedöma deekonomiska effekterna för animalieproducenterna.Jordbruksministern konstaterar dock attgränsskyddssänkningarna kommer att få konsekvenser förde inhemska fodermedelsodlarna. Till denna fråga avserhan återkomma i samband med budgetpropositionen. Dettaborde enligt vår mening ha redovisats . Vi anstår från attvärdera regeringens avsikter tills dess vi ser helheten.Avskaffad prisregleringsavgift på handelsgödsel ochbekämpningsmedelI propositionen aviseras vidare att regeringen kommeratt föreslå ett avskaffande av prisregleringsavgiften påhandelsgödsel och bekämpningsmedel.De skäl för detta som jordbruksministern anför är rentföretagsekonomiska. En kostnadsanpassning till EG-nivåskall ske. Eftersom exportkostnaderna för överskottdessutom förväntas utebli /93 på grund avsommarens torka anser jordbruksministern att grunden förprisregleringsavgiften har fallit bort.Även här saknas en redovisning av konsekvenserna avatt avgiften avskaffas. Inga besked lämnas om hur etteventuellt överskott 1993 skall finansieras. Ingen analysgörs över hur stor den beräknade kostnadsminskningen förspannmålsodlarna blir.Till detta kommer att 30--av den handelsgödsel och de bekämpningsmedel somskall användas redan har köpts in. Urrättvisesynpunkt är det därför olämpligt att avskaffaprisregleringsavgiften från . För att likavillkor skall råda för alla bör en sådan förändring ske infören ny odlingssäsong.Enligt vår uppfattning finns det ett avgörande skäl för attbehålla avgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel:miljöskälet. Hänsynen till såväl människornas hälsa sommiljön kräver att kemikalieanvändningen inom jordbruketminskas så långt möjligt. I det arbetet är ekonomiskastyrmedel, t.ex. avgifter, det mest verksamma medlet. Attdetta också är regeringens åsikt framgår avregeringsförklaringen. Därför är det förvånande attjordbruksministern nu gör en helomvändning och tar stegtillbaka mot ett kemikaliejordbruk som är till skada förhälsan och miljön. För jordbruksministern äruppenbarligen kemikalieanvändningen inom jordbruket iförsta hand en företagsekonomisk fråga, inte enmiljöpolitisk. Socialdemokraterna har en motsattuppfattning. Vi anser att prisregleringsavgiften nu böromvandlas till en miljöavgift. Ett sådant förslagharmonierar dessutom med de beslut om en hållbarutveckling som antagit bl.a. i Rio-deklarationen.Vi vill dessutom påminna om att viss del avprisregleringspengarna används för att bygga uppsamhällelig verksamhet som syftar till en bättre miljö. Förflera av verksamheterna är dessa pengar avgörande för attarbetet skall kunna fortsätta. Om prisregleringsavgifternaavskaffas är risken uppenbar att t.ex. detgränsöverskridande arbete som pågår inom MOVIUM medforskning, rådgivning och information om frågor som rörtätorternas yttre miljö måste avbrytas. Detta haruppmärksammats av som i ett uttalande(JoU 1991/92:15) har begärt att ''regeringen skulle överväganya former för verksamheter som helt eller delvisfinansieras av internavgifter''. Några sådana övervägandenfinns inte i regeringens proposition.Direktbidrag till jordbruketRegeringen föreslår att 1.600 milj.kr. anvisas somdirektbidrag till jordbruket. Den föreslagna tillförseln avmedel till jordbruket innebär att ett gammalt åtagandefullföljs. I övrigt reser denna del av propositionen ett antalfrågor som inte får något svar.Regeringen anför i propositionen att förslaget innebären besparing i storleksordningen 800 milj.kr. och därmed ensänkt bidragsnivå för jordbruket jämfört med föregåendebudgetår. Jordbruksministern tar påstådda besparingar påvegetabiliesidan som förevändning för att bibehålla ellert.o.m. öka stödet till animalieproduktionen. Att avskaffaprisregleringsavgiften på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel medför inga kostnader föranimalieproduktionen. Att sänka införselavgiften påfodermedel minskar kostnaderna föranimalieproducenterna, låt vara att det är oklart hurmycket. Till oklarheten bidrar också regeringens förslag atten del av de medel som anslås till direktstöd skall tillförasskördeskadefonden. Hur stor denna del kommer att bliredovisas inte.Det finns anledning att tro att jordbruksministern meddenna proposition i själva verket föreslår en höjning avstödet till animaliesektorn. Detta är i så fall en åtgärd somstår i direkt motsats till den anpassning till EG:sjordbrukspolitik som regeringen säger sig vilja genomföraoch där en sänkning av stödet till animaliesektorn är ettviktigt led.Det är också en åtgärd som går i rakt motsatt riktningmot vad som i övrigt sker i vårt samhälle idag.I krisuppgörelsen mellan regeringen ochsocialdemokraterna stramades ekonomin åt för stora delarav löntagarkollektivet. Detta var en smärtsam mennödvändig åtgärd för att skapa balans i samhällsekonomin.En förutsättning för att svenska folket skall tolereraåtstramningen är att bördorna fördelas så rättvist sommöjligt. En oförändrad eller t.o.m. ökad subventioneringav jordbruket är utifrån krisuppgörelsen oacceptabel.I detta sammanhang bör man erinra sig att den sänkningav arbetsgivaravgiften som ingår i uppgörelsen omfattarbåde primärproduktionen och livsmedelsindustrin. Dettabör göra det möjligt att sänka kostnaderna ytterligare förbonden.För 1991/92 uppgick direktstödet till 2.393,5 milj.kr. Avdessa användes 755 milj.kr. till amortering av den kreditsom ställts till förfogande för att finansiera 1990 årsspannmålsexport och 100 milj.kr. till förstärkning avanläggningsstödet. beslutade att 175milj.kr. av direktbidraget skulle sparas /93.Spannmålskrediten är nu avamorterad varför ytterligare755 miljoner kan sparas och någon förstärkning avanläggningsstödet inte är aktuell. Till frågan omskördeskadefonden återkommer vi i anslutning tillbudgetpropositionen när omfattningen av skördeskadornaär känd och regeringen har lagt sitt förslag.Med anledning av detta föreslår vi att 1.303,5 milj.kr.anslås till direktbidrag /93.Vi förväntar oss att regeringen i budgetpropositionenkommer att presentera ett samlat förslag till åtgärder påvegetabiliesidan. Sker inte detta finns det inte möjlighet attbedöma följderna av de aviserade förslagen vad gälleravskaffande av prisregleringsavgiften och sänkning avinförselavgiften. Vi förväntar oss också attbudgetpropositionen innehåller ett samlat förslag tillåtgärder på animaliesidan där konsekvenserna av sänktinförselavgift på fodermedel klargörs och där storleken pådjurbidraget redovisas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1992/93:130,2. att beslutar att till Omställningsåtgärder ijordbruket m.m. på tilläggsbudget för statsbudgeten /93 skall anvisas ett förslagsanslag på ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omvandling avprisregleringsavgiften till miljöavgift.