mot · GF02Fö28 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 SammanfattningSocialdemokraterna lägger i denna motion fram sinaförslag till inriktning av säkerhets- och försvarspolitikenmed anledning av proposition 1991/92:102.Propositionen bygger i huvudsak på detutredningsarbete som skett inom ramen årsförsvarskommitté och det arbete som senare bedrivits inomde parlamentariska försvarsberedningarna. Det finnssålunda en betydande partipolitisk enighet omnödvändigheten om den allmänna inriktningen och omnödvändigheten av en bantning och omstrukturering avförsvaret.Inför försvarsbeslutet fick ÖB och ÖCB i februariförra året i uppdrag av den socialdemokratiska regeringenatt utarbeta förslag utifrån förutsättningen oförändradekonomisk ram, men med en ny målsättning för försvaret.Dessa förslag som redovisades i ÖB92 ochav ÖCB har utgjort grunden för våra förslagoch beräkningar. Våra ställningstaganden utgår också frånbeslut fattade av den tidigare socialdemokratiskaregeringen. Det finns således en betydande kontinuitet iden socialdemokratiska försvarspolitiken.Våra förslag innebär sammanfattningsvis följande.Regeringens förslag till inriktning av säkerhetspolitiken ochförsvarspolitikens mål och uppgifter bygger på tidigarebeslut fattade av den socialdemokratiska regeringen.Förslagen har varit föremål för diskussion iförsvarsberedningarna där enighet mellan partierna omgrundprinciperna uppnåtts.Vi kan inte accepteraregeringens förslag till nya målsättningar för de civiladelarna av totalförsvaret.De militära delarna avtotalförsvaret bör få en mindre volym. Ett kärnförsvar,karaktäriserat av hög materiell och personell kvalitet,tillgodoser såväl kravet på beredskap som möjlighet attväxa på längre sikt.Vi föreslår att I16 , I2Karlstad samt I20 läggs ned. Lv6 samt A3Kristianstad bör ej flyttas.F10 , F13 Bråvallabör läggas ned. F6 bör ej läggas ned.Stridsvagnsanskaffning bör utredas.Beställning bör skeav Bonus, Bamse, Ps890 samt Arthur.Ingen ombyggnadbör ske av sex robotbåtar.KA-utbildningen i Göteborgoch bör flyttas till MKS respektive MKO.Riksdagen bör ges möjlighet att granska avtalet för JASdelserie 2 innan avtal träffas.I en krympandeorganisation kan milostaberna avvecklas. De ersätts av tvåarmekårsstaber för ledning av markstridskrafterna.Viavvisar regeringens förslag att höja pensionsåldern förofficerare.Ekonomi 1. Oförändrad ekonomisk ram.2. Ett särskilt anslag inrättas att användas för ökadkvalitet och för omstruktureringar på totalt 2,8 miljarderkronor för försvarsbeslutsperioden. Anslaget ställs tillregeringens disposition.3. För arbetsmarknadsinsatser underförsvarsbeslutsperioden anslås ett belopp som tillsammansmed det särskilda anslaget på 2,8 miljarder kronormotsvarar regeringens anslagsökning för försvaret påsammantaget . För /93anslås för regionalpolitiska och andraomställningsåtgärder på de orter som drabbas avnedläggningar.En översyn av försvarsbeslutet behövergöras 1994. För att följa försvarsbeslutets genomförandeoch för att förbereda nya förslag som kan föreläggasriksdagen 1994 bör en parlamentarisk beredning omgåendetillsättas.2. Svensk säkerhetspolitikDet är ett nationellt intresse att den svenskasäkerhetspolitiken kan utformas under bred partipolitiskenighet. En fast och väl förankrad säkerhetspolitik gerlandet trovärdighet och styrka. En bred enighet ärbetydelsefull inte minst inför de förhandlingar ommedlemskap i som skall inledas.Inför 1992 års försvarsbeslut har samråd om den svenskasäkerhetspolitiken ägt rum mellan regering och oppositiondels inom ramen försvarskommitté, dels inomramen för två försvarsberedningar. Vi socialdemokraterstår sålunda bakom det förslag till inriktning av den svenskasäkerhetspolitiken, samt mål och uppgifter för försvaret,som nu har att ta ställning till.Vi föreslår därför att godkänner de riktlinjerför den svenska säkerhetspolitiken som anges i proposition1991/92:102.3. Inriktning av det civila försvaretI den säkerhetspolitiska analys som inlederpropositionen konstateras att sannolikheten för att vårtland skall utsättas för ett militärtangrepp är mycket låg. Någon motsvarande bedömninggörs inte av sannolikheten för att vårt land skall drabbas avicke militära katastrofer, som sätter vår civilaförsvarsberedskap och räddningstjänst på verkliga prov.Regeringen gör i stället ett försök att uttryckacivilförsvarets huvuduppgifter ''på ett enklare och tydligaresätt''. Resultatet blir tyvärr en insnävning av civilförsvaretsuppgifter, som kan komma att tas till intäkt föratt minska resurserna.Vi socialdemokrater har en annan syn på civilförsvaretsframtid och behovet av att vid allvarliga kriser i fredstidutnyttja civilförsvaret för att skydda befolkningen och''upprätthålla de viktigaste samhällsfunktionerna''. Vi ärövertygade om behovet av att på olika sättförstärka och effektivisera civilförsvaret. Det kan bl.a. skegenom att värnpliktiga, som inte tas ut till militärutbildning, i stället direktutbildas för olika uppgifter inomcivilförsvaret.Det är en allt mer spridd uppfattning att de största hotenmot vår svenska välfärd och vår nationella trygghet utgörsav olika former av fredskriser. Det är en påtaglig realitet attvårt land ligger i riskzonen om en svår kärnkraftsolyckaskulle inträffa i något av våra grannländer. Det finns överhundratalet kärnkraftsreaktorer på mindre än 100 milsavstånd från våra gränser. Inte minst förefaller säkerhetenvid kärnkraftverken i Öst- och att varamycket bristfällig.Mot denna bakgrund bör beredskapen motkärnkraftshaverier utomlands förbättras, speciellt i de länsom inte har svenska kärnkraftverk i sin närhet. Såvällokala som regionala och centrala resurser behöver byggasupp för att möta denna speciella form av miljökatastrof.Civilförsvaret har en betydelsefull roll att spela i dettasammanhang.Utvecklingen i de stater som tidigare utgjordeSovjetunionen kan under blimycket turbulent och sannolikt inte helt fredlig. Hurmycket militärt våld som kommer att användas kommersannolikt att bero på hur olika försörjningskriser,miljökriser och andra civila katastroflägen kan lösas. Detbör övervägas om det svenska civilförsvaret bör ges enuppgift i detta sammanhang. Det har under gångna år varitmöjligt att bistå några länder i katastroflägen medutrustning som primärt varit avsedd för vår egen beredskap.På samma sätt som vårt militära försvar engagerats i''fredsbevarande aktioner'' i olika delar av världen skulleman kunna tänka sig att de civila delarna av totalförsvaretkan sättas in i liknande ''konfliktförebyggande syften''.Logiskt finns det inget skäl att tveka inför sådana preventivainsatser, som kan bidra till att bevara freden runt våragränser. Frågan bör utredas innan tar ställning.Vi föreslår därför att beslutar attmålsättningen för civilförsvaret nu inte ändras. Riksdagenbör också besluta att hos regeringen begära att enparlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att göra engenomgripande analys av hur civilförsvarets olika delar kanförbättras och effektiviseras. Utredningen bör tillsättassnarast så att beslut kan fattas under 1994.Statens vattenfallsverk är sedan årets början aktiebolag.Televerket och postverket skall enligt ett regeringsbeslut bliaktiebolag . Dessa verk har ett ansvarför specifika funktioner inom totalförsvaret.Postverket har desutom ansvar för uppgifter inomfunktionen betalningsväsende. Enligt vår bedömningsaknas en samlad strategi hur verkens ansvar inomtotalförsvaret skall utformas vid övergång från statligt verktill aktiebolag. Bolagiseringen kan komma att innebära attstaten måste betala för kostnader som är förknippade medberedskapsåtaganden. Dessa kostnader uppgår för dessaverk till per år.I propositionen finns inte angivet hur en eventuellkompensation skall utformas. Vi kan inte acceptera attutgifter för det funktionsansvar som ligger på dessaverk skall belasta den nuvarande ekonomiska ramen förtotalförsvarets civila delar. bör besluta att fråganblir föremål för överväganden i den ovan föreslagnautredningen av totalförsvarets civila delar.4. Inriktning av det militära försvaret 4.1. Försvarsplanering i en ny tidDe senaste årens snabba och dramatiska politiska ochmilitära utveckling har i grunden förändrat utgångspunktenför och möjligheten till långsiktig försvarspolitisk planering.Den relativt sett statiska situation som rådde i ett Europapräglat av två mot varandra motstående block har ersattsav en rörligare och svårförutsägbar politisk och militärframtid, där nya kriser och nya hot kan uppstå. Deantaganden om kriser och krigs uppkomst och spridning,vilka utgjort grunden för försvarsplaneringen undernärmare är allt mindre giltiga. Det innebär att heltnya krav på anpassning och flexibilitet måste beaktas i denlångsiktiga försvarsplaneringen.4.2. GrunderFör att långsiktigt tillförsäkra svenska försvaret styrka,anpassningsförmåga och tillväxtkraft menar visocialdemokrater att försvarets utveckling måste utgå fråntre principer:Fast förankring i det svenska samhälletProfessionalism hos anställd personalHög teknologiskstandard 4.3. Fast förankringStyrkan i det svenska försvaret baseras på tillgängligaresurser i det svenska samhället. Genom aktivafrivilligorganisationer, ett engagerat deltagande avbefolkningen, fast förankring i samhället och genom ettklokt utnyttjande av den svenska industriella basen har detsvenska försvaret, trots begränsade resurser, kunnatupprätthålla en hög personell och materiell standard. Detär betydelsefullt för försvarets fortsatta utveckling att dessagrundläggande förutsättningar även i fortsättningen utgörbasen i försvaret.Vi avvisar alla tankar på att gradvis övergå till ett försvarsom enbart består av yrkessoldater. Deltagande itotalförsvaret skall därför alltjämt bygga på pliktlagar ochvara en skyldighet för alla medborgare.4.4. ProfessionalismHögklassiga yrkeskunskaper hos såväl den militära somden civila personalen i försvaret är en ovärderlig tillgång.Professionalismen tillgodoses genom tillgång på modernmateriel och realistiska övningar men framförallt genom enhög standard på försvarets skolor och utbildning i övrigt.Inriktningen mot kaderbemanning och prioritering avkrigsorganisationen har en positiv inverkan på de anställdasyrkesspecifika kunskaper.4.5. Teknologisk standardDet är angeläget att försvaret ges tillgång till modernmateriel inom alla försvarsgrenar. På lång sikt är en satsningpå modern materiel även kostnadseffektivt. Det är en storfördel om försvarets materiel i huvudsak utvecklas ochproduceras av svenska företag. Det ger materiel anpassadtill våra förhållanden: klimat, geografi ochvärnpliktssystemet. En hög teknologisk standard inom alladelar av totalförsvaret skapar förtroende hos befolkningenoch inger respekt i vår omvärld.4.6. KärnförsvarDet har varit uppenbart att försvaretsgrund- och krigsorganisation behöver minskas för att balansskall skapas mellan verksamhet och långsiktigainvesteringar.Kostnadsutvecklingen på framförallt avanceradförsvarsmateriel har varit sådan att långsiktig balans intekunnat uppnås genom ramjusteringar. För att åstadkommaett effektivt resursutnyttjande och långsiktig balans är detdärför nödvändigt att såväl grundorganisation somkrigsorganisation minskas.Dessa behov av förändringar av framförallt arménsgrundorganisation uppmärksammades årsförsvarsbeslut. Eftersom underlaget för ettställningstagande var otillräckligt kunde inget beslut fattas1987. försvarskommitté ansåg emellertid att fråganvar av sådan vikt att beslut inte kunda anstå till 1992 årsförsvarsbeslut. Enligt FK84 borde ett förslag föreliggaunder 1988 för beslut i 1989.På regeringens uppdrag utarbetade ÖB ett sådantförslag, FU88. Enligt detta förslag borde fyra regementenläggas ned, tre flyttas och en rad andra organisatoriskaförändringar genomföras. Som ett första steg beslötriksdagen att lägga ner I3 i , I17 iUddevalla, I11 i samt T4 i samt flytta Lv7i till , Ing1 i till samt T3inom garnison. Besparingarna beräknades uppgåtill 4,3 miljarder för perioden /92--2011/12.Som ett andra steg föreslår nu regeringen i proposition1991/92:102 att tre regementen och en flottilj läggs ned ochatt fyra regementen flyttas. Enligt regeringens beräkningar,redovisade för den försvarspolitiska beredningsgruppen,innebär de föreslagna förändringarna endast en besparingpå 2,7 miljarder för perioden /93--2001/02.Regeringens struktureringsförslag i propositionen ärotillräckligt. Ytterligare ingrepp behöver göras i såvälkrigsorganisationen som grundorganisationen. I dennamotion föreslår därför vi socialdemokrater att meromfattande förändringar av krigs- och grundorganisationengörs.För att följa försvarsbeslutets genomförande och för attutarbeta kompletterande förslag föreslår vi att enparlamentarisk beredning tillsätts så att förslagkan föreligga 1994.Syftet med den omstrukturering av försvaret, sompåbörjades , är att åstadkomma ett kärnförsvar, det villsäga en försvarsstruktur där det finns en kärna avprofessionalism och hög teknologisk kompetens. En sådanförsvarsstruktur kan upprätthålla en anpassad beredskap,vara flexibel och anpassningsbar och därigenom utgöra dengrund utifrån vilken en tillväxt kan ske omsäkerhetspolitiska förändringar så erfordrar.Inriktning mot ett kärnförsvar var utgångspunkten förde planeringsanvisningar den socialdemokratiskaregeringen tillställde överbefälhavaren . Avdessa framgår att följande uppgifter, vilka även ingår iregeringens proposition 1991/92:102, skall vara styrande förförsvarsmakten:Försvarsmakten skall kunna möta ett angrepp som -- i ettläge av förhöjd politisk spänning i -- inleds medendast kort militär förvarning. Angriparen skall därigenomantas kunna sätta in endast begränsade styrkor som dock tillhuvuddelen har hög kvalitet, och vara inriktad på att nåsnabb strategisk och operativ framgång.4.7. ArménEn relativt stor armé är en nödvändig förutsättning för attförsvaret skall kunna utföra sin uppgift, att möta ett väpnatangrepp varifrån det än kommer och därvid utveckla ensådan motståndskraft att en angripares förluster och andrauppoffringar i samband med försök att utnyttja vårt landinte ter sig rimliga i förhållande till fördelarna. En sådanarmé ger en stor del av befolkningen tillfälle att delta i detmilitära försvaret.Den volymmässiga basen i armén utgörs av hemvärn ochterritorialförsvarsförband bestående av bataljoner ochförsvarskompanier. Lokalförsvarsförbandens uppgifter äratt försvara gräns- och kustområden, flygfält,kommunikationsanläggningar och andra objekt av vitalbetydelse för den samlade försvarsförmågan.Inte minst i situationer där korta mobiliseringstiderkrävs spelar lokalförsvarsförbanden en stor roll. I takt medatt antalet fältförband minskas kan modern materieltillföras lokalförsvarsförbanden. De bör även tilldelasnyanskaffad materiel, bland annat personligt skydd m.m.Inför uppföljningsbeslutet bör regeringen geöverbefälhavaren i uppdrag att utreda om uppbyggnaden avsådana förband kan ske genom direktutbildning. Därvidbör okonventionella lösningar sökas på så sätt attutbildningen i ökad utsträckning lokaliseras därkrigsuppgiften finns.Territorialförsvaret kompletteras av ett antal allsidigtanvändbara fältförband med stor eldkraft och operativrörlighet. För att utveckla anfallskraft främst i gräns- ochkustområden, men även mot luftlandsättningsförband,erfordras modernt utrustade brigader medförstärkningsförband.Beteckningen på de brigader som är avsedda för strid ide södra delarna av landet -- pansarbrigad, mekaniseradbrigad och infanteribrigad -- bör ersättas av en nybeteckning, Brigad Syd. I dessa brigader kanmekaniseringsgraden tillåtas variera efter operativa behovoch myndighetens beslut. Beteckningen Norrlandsbrigadbör bibehållas för brigader avsedda för strid i norr.Beslut om anskaffning av ny stridsvagn bör anstå till1994. Regeringen bör ge ÖB i uppdrag att göra en samladbedömning av pansarvärnsförmågan ochmekaniseringsproblematiken varvid inte bara behovet avstridsvagnar skall beaktas utan även behovet av lättarestridsfordon, pansarbrytande vapen samtpansarvärnshelikoptrar. För att utveckla utbildningen vidpansarskolan i bör ett mindre antal modernastridsvagnar anskaffas i slutet av försvarsperioden.Mot bakgrund av den övergripande inriktningen avförsvaret mot ett kärnförsvar med tillväxtpotential börarméstridskrafterna ges ökad kvalitet materiellt ochpersonellt. Vi finner ÖBs förslag till programutvecklingrimligt avvägt. Förmågan för strid i mörker förbättrasgenom att robotsystem 90 och robotsystem 56 införssamtidigt som rb 55 ges full mörkerförmåga genommodifiering till TOW II standard. Anskaffning av STRIX,nytt pansarskott med förmåga mot aktivt pansar samtanskaffning av ökar eldkraft och rörlighet.Möjlighet till ledning förbättras genom anskaffning avtruppradio 8000 och Telesystem 9000. Beställning bör skeav ammunitionssystemet Bonus, ,den flygande radarn Ps890 samt artillerilokaliseringsradarnArthur.Vi delar regeringens uppfattning att materiell förnyelseoch ökad kvalitet i utbildningen framförallt åstadkomsgenom ''en fortsatt hård omstrukturering inomgrundorganisationen''. Regeringensomstruktureringsförslag är emellertid otillräckligt.Ytterligare ingrepp är nödvändiga för att åstadkomma enlångsiktig balans mellan tillgängliga resurser och försvaretsorganisation.Vid all materielbeställning föreligger viss osäkerhet ombetalningslinjaler och den slutliga kostnaden. Det ärangeläget att regering och myndigheter hanterar denallmänna inriktningen av materielbeställningar på ettflexibelt sätt och i den takt som det ekonomiska utfalletmedger. En uppföljning bör göras och redovisasriksdagen av materielbeställningsplanerna.Genom en kontinuerlig uppföljning i en parlamentariskberedning av det säkerhetspolitiska och militärpolitiskaläget bör ny ställning tas till krigsorganisationen ochgrundorganisationen tidigt 1994.För att uppnå bättre balans mellan verksamhet ochsatsningar på kvalitet föreslog ÖB i sin programplan, ÖB92,som lämnades till regeringen , en framtidastruktur på krigs- och grundorganisationen vid oförändradekonomisk nivå. Därvid skulle I21 i , I14 i ,I13 i , I2 i , I15 i , I12 i , I16 iHalmstad samt P6 i och Ing1 i Södertäljebehöva läggas ned. Vi är inte beredda att föreslå en såomfattande nedläggning.Vi biträder regeringens förslag att P6, Ing1 och I14 läggsned. Vidare föreslår vi att ytterligare tre regementen ochtillhörande brigader läggs ned. Efter en samlad avvägning,där operativa, utbildningsmässiga och ekonomiska skäl vägssamman kan vi biträda ÖBs förslag om att I16 och I2avvecklas. Vi kan inte biträda ÖBs förslag om nedläggningav I21 i . I stället föreslår vi att I 20 i läggsned. Arméns krigsorganisation kommer med detta förslagatt bestå av 13 brigader fördelade över landet.Lv6 och LvTS blir således kvar i . Därmedbevaras värdefull kompetens inom luftvärnet. Närluftvärnet ombeväpnas i slutet av den andra femårsperiodenbehöver dock en översyn av luftvärnets struktur göras.Innan en sådan översyn har gjorts bör inga nyinvesteringargöras. En utredning bör dock ske om Lv6 organisatorisktkan sammanföras med I15 för att mot slutet av 1990-taleteventuellt omlokaliseras till i samband medövergången till det nya luftvärnssystemet.A3 bör inte flyttas till utan kvarstanna iKristianstad. Närheten till skjutfält väger tungt i dettasammanhang. Vidare bör viss underhållsutbildning,tidigare T4, även fortsättningsvis vara lokaliserad till P2 iHässleholm. Det bör utredas om A3 organisatoriskt kansammanföras med P2. Vidare bör denna utredninganalysera samdriftsfördelar med en samordning av P2 ochP7.Vi motsätter oss regeringens förslag om avveckling avI14 i . Av regionalpolitiskaskäl bör nedläggning senareläggas till 30 juni 1995.4.8. MarinenÖverbefälhavarens planering innebär att en reduceringsker av marinens lednings-, underhålls- och basorganisationvid MKN, MKO, MKS, GK/KA3 samt MKV. Utbildningensom nu är förlagd till och bör flyttastill MKO respektive MKS. Den utbildning av enamfibiebataljon för Norrlandsmiljö som för närvarandepågår vid MKN bör dock slutföras. Regeringen bör uppdraåt ÖB att återkomma med detaljerat förslag 1994.Syftet är att åstadkomma en bättre balans mellanunderstödjande och stridande förband. ÖB har vidare föravsikt att prioritera rörliga och mångsidigt användbaraförband. ÖBs förslag att flytta all grundutbildning frånGöteborg och till MKO och MKS finner vivälmotiverat. Med en minskning av marinens organisationbör enheter bland annat av effektivitetsskäl inte vara försmå. ÖBs strävan till att finna en långsiktig livskraftiglösning är därför välmotiverad. Marinens organisation börsåledes koncentreras till MKO och MKS, som i princip börha en likvärdig status. I samband med attmiloorganisationen avskaffas bör marinensledningsorganisation utredas. Förslag bör föreligga 1994.Den uppbyggnad av marinen som skett under senarehälften av 80-talet har inneburit en avsevärd ökning avförmågan för bekämpning av sjömål. Anskaffning avkustkorvetter, tungt kustrobotbatteri, ubåtsserien typVästergötland och beställning av en ny generation ubåtar,ubåt , har inneburit en kraftig modernisering av densvenska marinen. Även Viggensystemets, och senare 39-systemets, förmåga att bära robot 15 innebär förbättrademöjligheter till bekämpning av sjömål.Mot denna bakgrund och mot den förändradesäkerhetspolitiska situationen, framförallt i södraÖstersjön, avvisar vi ÖBs och regeringens förslag attmodernisera sex robotbåtar av Norrköpingsklassen. De böristället läggas i depå varvid de moderna sjömålsrobotarnakan överföras till andra plattformar. Övriga robotbåtar kantills vidare kvarstå i krigsorganisationen. ÖB:s planeringvad avser patrullbåtar typ finner vi väl avvägda.Genom att modernisera ett antal patrullbåtar höjsförmågan bland annat för ubåtsjakt.Med tanke på marinens ansträngda ekonomi, den iförhållande till hotbilden mycket goda förmågan förbekämpning av sjömål, bör ytstridsfartyg med förmåga förminering, övervakning och ubåtsjakt prioriteras före fartygavsedda för sjömålsbekämpning. Detta behov förstärksytterligare när minsvepare typ Arkö utgår urorganisationen. Studier av och beslut om anskaffning avnytt sjöfrontsystem kan anstå till nästaförsvarsbeslutsperiod.I övrigt delar vi inriktningen att amfibieförbandorganiseras samt att tre amfibiebataljoner utrustas med nyastridsbåtar. ÖBs förslag att anskaffning av båtar sker ilångsammare takt finner vi välgrundad.Inför uppföljningsbeslutet bör ett detaljerat förslagangående det fasta kustartilleriet föreläggas riksdagen.4.9. UbåtsskyddÄven marinens förmåga att upptäcka, förhindra ochbekämpa främmande ubåtar har successivt förbättratsunder 80-talet. Det har åstadkommits genom medvetnainsatser inom myndigheterna och extraanslag som resulterati en kvalitetshöjning av rörliga enheter och en utbyggnad avfasta förband. Denna satsning på ubåtsskydd har emellertidinneburit att viss annan utbildning har prioriterats lägre,höga driftskostnader samt högt slitage, både på personaloch materiel.Med tanke på frågans komplexitet, stora betydelse försvensk säkerhetspolitik och försvarets planering ochverksamhet bör en oberoende kommission tillsättas meduppdrag att granska tillgängligt underlag.Socialdemokraterna föreslår att hosregeringen begär att en oberoende civil ubåtskommissionomedelbart tillsätts. Dess uppgift blir att utvärdera ochanalysera det senaste årtiondets undervattenskränkningar,indikationer om undervattenskränkningar och denubåtsjaktverksamhet som har bedrivits.Kommissionen bör också genom internationellakontakter försöka skapa ökad klarhet kring den främmandeubåtsverksamheten på svenskt territorialvatten. Denrapport en sådan oberoende kommission lämnar får sedanvara vägledande för framtida åtgärder på detta område.4.10.