mot · GF02Sk661 · 1992-01-27 00:00:00 — Samhällets presspolitik sker genom generella ochselektiva åtgärder. Till de generella hör t exsamdistributionsrabatt och den s k kvalificerademomsbefrielsen enligt mervärdeskattelagen. Fördagspressen gäller selektiva åtgärder som driftstöd m m.Dessa uttryck för samhällets presspolitik bygger påsamma definition. Respektive lag talar om allmännyhetstidning, vilken definieras som ''publikation avdagspresskaraktär som normalt utkommer med minst ettnummer ''. Den definitionen återfinns irespektive lag och den är likalydande.Nu finns det ett antal exempel på att olika myndigheterbehandlar samma tidningar på ett olikartat sätt. Dessutombehandlas likvärdiga produkter också på ett olikartat sätt.Endagstidningarna (s), NU (fp) ochKristdemokraten () har alla driftstöd som publikationav dagspresskaraktär. De är också berättigade tillsamdistributionsrabatt. Men samtliga dessa tre tidningarhar av i med bl a stöd avriksskatteverket nekats rubriceringen publikation avdagspresskaraktär i samband medmervärdeskatteredovisningen.Under i lyder ocksåendagstidningarna (synd) och den lilla tidningenInternationalen (). De har ocksådriftstöd och är berättigade till samdistributionsrabatt. Menhar dessutom ur mervärdeskattesynpunkt beteckningenpublikation av dagspresskaraktär, dvs de betraktas somallmän nyhetstidning. Den nedlagda tidningen (v)tillhörde samma kategori.Det behövs ingen större nyhetsbedömande kompetensför att snabbt avgöra att Arbetaren och Internationalen intehar någon unik nyhetsförmedling som skulle vara bredareän den som Broderskap, NU och Kristdemokraten står för.Snarare är den snävare. Trots detta anses Arbetaren ochInternationalen enligt mervärdeskattetolkningen mer hakaraktären av allmän nyhetstidning än de övriga. Dettafaktum utgör en uppenbar orimlighet.Det borde vara ett allmänt intresse att identiskalagtexter av de olika myndigheterna tolkades på ett likartatsätt. Dessa fem omnämnda tidningar är alla av rikskaraktär.De har alla folkrörelsekaraktär med politisk anknytning.Det är dock märkligt att tre av dessa tidningar särbehandlasoch ges ställning som inte tilldelas de andra tre. Det kanalltså från objektiva grunder fastslås att de till sinjournalistiska karaktär är relativt lika.Likställighetsprincipen är en mycket viktig princip isvensk förvaltning. Om förutsättningar är likartade skallföreteelser ges en likartad behandling av de statligamyndigheterna. Likartade produkter bör behandlaslikartat -- också i mervärdeskattefrågor.Lagtolkningen eller rättstillämpningen skall varaenhetlig.Problemet med bristande likabehandling tycks varakoncentrerat till län. När nya endagstidningaretableras ute i landet får de utan problem beteckningenpublikation av dagspresskaraktär och därmed denkvalificerade momsbefrielsen. I avvisas nyaansökningar från tidningar av den karaktär som redovisatsovan. Det är svårt att tro att i länskulle besitta en större nyhetsvärderande kompetens änövriga länsstyrelser. Dessutom framstår det som märkligtatt samma länsstyrelse i huvudsak avvisarpublikationsdefinitionen för nya tidningar utan att åtgärdaatt likartade tidningar av äldre karaktär får behålla dennadefinition. Ett sådant agerande står i strid med godrättstillämpning.Rimligen borde samråd ske mellan skattemyndigheteroch reda ut dessa konstigheter.Det finns inga uppgifter på att samråd förekommer i ovannämnda fråga. Det kan också noteras attlikställighetsprincipen inte kan tillämpas via överklagningeftersom en sådan inte kan upphäva ett beslut fattat förannan tidning.Kompetensen att bedöma huruvida en tidning är avdagspresskaraktär borde rimligen åvila den myndighet somhandhar stödet till pressen, nämligen presstödsnämnden.Det förefaller vara rimligt att om presstödsnämndenförklarat en tidning vara publikation av dagspresskaraktärså bör en sådan tolkning accepteras av andra myndigheter,vilka utgår ifrån samma lagliga definition.Om inte det kan åstadkommas bör åtminstone samrådmellan respektive myndigheter fastslås som obligatoriskt.Till dessa rent principiellt viktiga frågor kommerytterligare en viktig komplikation. Skillnaden mellanallmän nyhetstidning och annan periodisk publikation (MLparagraf 8 moment 10) är att allmän nyhetstidning läggermoms på annonserna och får dra av den ingående momssom betalas för verksamheten. För den periodiskapublikationen gäller att moms inte utgår på annonser, attmoms inte läggs på fakturor från ''framställaren'' och attannan moms inte får dras av för tidningsverksamheten.Konsekvensen av detta är att ett tidningsföretag som gören långtgående datorisering för att t ex själv framställa helaprodukten fram till negativ sidfilm inte får göra någotmomsavdrag utom för själva tryckningen hos annat företag.Detta är en helt absurd situation i sig själv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ett förtydligande av begreppetallmän nyhetstidning i enlighet med vad som anförts imotionen.