ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Kr218 · 1992-01-27 00:00:00 — Utredningen ''Öppenhet och minne'' förde fram tankenpå att öppna nya lands/länsarkiv. Avsikten därmed är attföra arkiven närmare sina utnyttjare och invånarnas historianärmare människorna.En organisationskommitté har utrett och lämnat förslagtill statliga arkivdepåer. Enligt kommittén bör intelandsarkivet i byggas ut ytterligare. I ställetförordas att ett nytt landsarkiv inrättas omfattandeKronobergs, och län.Vi anser att det finns starka skäl att förlägga det nyalandsarkivet till Kalmar.Som skäl härför vill vi framföra följande:Kalmaruppfyller de kriterier som organisationskommittén ställer påplatsen för ett nytt landsarkiv i sydöstra har en arkivvolym som är nästan lika stor somKronobergs och tillsammans.I finnsen högskola under stark utveckling med en särskild profil påmediaområdet med FOJO-fortbildning för journalister.Samarbete med kommun- och landstingsarkivet samtfolkrörelsearkivet skulle vara mycket lämpligt. Detfolkrörelsearkiv som finns inrymt i FolketsHus i borde samlokaliseras med det nya arkivet.Samverkan borde även kunna etableras medDomkyrkoarkivet, gymnasieskolans arkiv samtLänsmuseets och /finns en särskild reprograficentralmed högt utvecklad teknisk kunskap i datoriseradmikrofilmning. i ärNordens största mikrofilmningsenhet. Man har därkapacitet att utan ytterligare investeringar åtaga siguppdrag att mikrofilma de handlingar som skall arkiverasvid en depå i sydöstra etablering av ett nyttlandsarkiv bör det även vara lämpligt att erbjudautomstående -- de s.k. herrelösa arkiven -- att förhyraarkivutrymme och på detta sätt ge forskare och övrigaintresserade möjlighet att ta del av dessa arkiv.Ettlandsarkiv i skulle också kunna utformas som ettförsöksarkiv, dit människor med handikapp skulla kunnakomma och få möjlighet att forska. Lokalerna skulle redanfrån början göras tillgängliga och teknisk utrustning skullefinnas för att underlätta att ta del av arkiven.Ocksåregionalpolitiska skäl talar för att en arkivdepå för sydöstraSverige lokaliseras till . Strukturomvandlingen inäringslivet har gått hårt fram och under det senaste årethar nedläggning av företag och minskning avsysselsättningen varit betydande. Detta har också gällt denoffentliga sektorn. har minst 175 statligaarbetstillfällen försvunnit från genom förändringarpå det statliga området. En lokalisering till av ettlandsarkiv vore därför en viljeyttring att staten ville geockså län en del av statlig utlokalisering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett landsarkiv placeras iKalmar.
mot · GF02Kr222 · 1992-01-27 00:00:00 — tog initiativ till en samlingkring uppgiften att framställa encyklopedin på elektronisktmedium, läsbart för bl.a. synskadade. En referensgrupp, ivilken ingått företrädare från handikapprörelsen, offentligaoch enskilda intressenter, bl.a. från det ansvariga förlagetBra Böcker i , har samordnat provversionen påCD-ROM och den försöksverksamhet som har bedrivits.Talboks- och , TPB, har stöttprojektet och ingått i referensgruppen. Enligt uppdrag frånregeringen har TPB i en rapport redovisat förutsättningarnaför en elekronisk handikappversion av encyklopedin samtlämnat förslag om finansiering för framtagning av en sådan.Ytterligare medel behövs för ett vidare utvecklingsarbeteför att kunna lösa ett antal problem med grundversionen.Nationalencyklopedin är ett unikt svenskt uppslagsverk,beställt av statsmakterna. Det måste kunna läsas av alla,även av dem som p.g.a. funktionshinder inte kan gå in i dettryckta verket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att en integreradhandikappversion av framställs.
mot · GF02Kr224 · 1992-01-27 00:00:00 — i är ett unikt byggnadsverk. Det ärangeläget att ge denna kulturskatt det extra skydd som ettuppförande på lista över världsskatter innebär. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att uppföra påUnesco:s lista över världsskatter.
mot · GF02Kr225 · 1992-01-27 00:00:00 — har behandlat frågan omutbyggnad av vid . Anledningen äratt landsarkivet är inrymt i slottsvallarna. Hösten 1991beslutade att avslå de motioner vari föreslagits enutbyggnad av med hänvisning till attarkivdepåkommitténs förslag inte slutbehandlats.Landsarkivet i , som är inrymt islottsanläggningen, har inte längre någotexpansionsutrymme inom denna. har i skrivelse1983 till påtalat nödvändigheten av att,med hänsyn till landsarkivets brist på utrymme,möjligheterna till en fortsatt vallutbyggnad skulleundersökas.Riksantikvarieämbetet godtog en etappvis utbyggnad avvallarna under förutsättning att hela anläggningenfärdigställdes . Den första etappen varklar , vilket innebär att den avslutande etappen,omfattande södra och västra , borde vara klar motmitten av 1990-talet.Även om arkivdepåkommitténs alternativ med endelning av landsarkivet i skulle genomföras,kommer det att behövas utökade magasinslokaler iVadstena både ett eventuellt nytt landsarkivbyggs för sydöstra och på lite för denkvarvarande delen av landsarkivet i Vadstena.Från kulturmiljösynpunkt är det mycket angeläget attfullfölja ett återuppförande av försvarsvallarna.Genom landsarkivet, den unika operaverksamhetensom bedrivs av Internationella Vadstena-akademin samtutställningar och andra kulturevenemang drivs i Vadstenaslott verksamhet i den anda som RAÄ rekommenderat,nämligen att levandegöra kulturarvet. Denna verksamhetskulle kunna utvecklas än mer om återuppfördes.Genom en fortsatt utbyggnad och restaurering av slotteti behovet av utrymme för ökadarkivverksamhet, dessutom återställs slottsmiljön iVadstena inom den av RAÄ förordade tiden. Därutöver geren utbyggnad vidgade utrymmen även för andra kulturellaoch för turismen betydelsefulla aktiviteter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en snar återuppbyggnad avvallarna vid .
mot · GF02Kr227 · 1992-01-27 00:00:00 — En egenavgiftsfond för kulturskapare Skattereformen skulle innebära att marginalskattenbegränsades till resp. . För de fritt arbetande konstnärerna och författarna,som är låginkomstgrupper, innebar reformen inga sänktamarginalskatter, inkomsterna var inte tillräckligt höga. Mendessa grupper kvarstår dessutom som i särklass särskilt hårtbeskattade på grund av egenavgifterna och löneskatten. I deinkomstlägen där löntagarna har skatt har konstnärerna ca 50. Där löntagarna har har konstnärerna ca 65. De äldre konstnärerna har på grund av löneskattenen marginalskatt på 45 eller . Anledningen till att äldre konstnärer och författarefortsätter i sina yrken långt efter pensionsåldern är inte baraobruten skaparkraft. Dålig pension på grund av dåligatidigare inkomster är en bister verklighet för många.Den av den förra kulturministern tillsattakonstnärsutredningen, som skulle utreda konstnärsskapetsvillkor, ekonomiskt och socialt, tog på eget initiativ uppfrågan om egenavgifterna på konstnärsområdet -- dennafråga som varit ett problem för de fritt arbetandekonstnärerna och författarna sedan åtminstone mitten av1970-talet.Utredaren föreslog att det skulle inrättas en särskild s.k.egenavgiftsfond, dvs. ett system för restitution avegenavgifter som erlagts på intäkter av konstnärligt ochlitterärt arbete. Återbetalningen av egenavgifter skulle skeupp till en viss inkomstnivå av de erlagda avgifterna. Den enskilde skulle ansökaom återbetalning och denna skulle fås via den s.k.egenavgiftsfonden. Reformen kostnadsberäknades till 25 milj.kr.Dessa konstnärsgrupper klassas som företagare, menhar varken kapital eller personal att skattemässigt ''spelamed'' som andra småföretagare. Det kapital konstnären ochförfattaren har är den egna känslans, tankens ochprofessionalismens. Konstnärsgruppen har blivit en avskattereformens stora förlorare. Den har bara kommit ikontakt med reformens kostnadssida, i form av -- förutomde allmänna fördyringarna av bostäder och andralevnadsvillkor -- höjda hyror för arbetslokaler, höjdamaterial- och resekostnader, moms på konstnärligaförmedlingsuppdrag etc., vilket ordförandena i 17konstnärsorganisationer tillhörande KLYS (Konstnärligaoch litterära yrkesutövares samarbetsnämnd) konstaterat iett gemensamt offentliggjort uttalande.Konstnärsutredningen har på ett handfast sätt föreslagiten lösning på ett gammalt besvärligt problem påkonstnärsområdet -- ett problem som har karaktären avrättvisefråga.Förslaget har konstnärsorganisationernas stöd och börsnarast leda till att en sådan särskilt kulturpolitisktmotiverad stödordning som egenavgiftsfonden inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att förslag snarastläggs fram om att en särskild egenavgiftsfond förkulturskapare inrättas i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GF02Kr228 · 1992-01-27 00:00:00 — I dessa tider, när mycket måste omprövas, finns detanledning att även se över och de normerunder vilka det arbetar.Med åren har detta organ vuxit så i omfattning att det nuavlönar över femtio anställda. Man arbetar efter regler somtar dålig hänsyn till kvalitet (som är svårt att mäta) ellerkvantitet (lättare att mäta) i landet. Märkligt nog visar siganslagen i praktiken avta med det ökande geografiskaavståndet från . Ju längre från kungligahuvudstaden en institution ligger desto lägre blir anslagen.Jag har inte i något partiprogram hittat att detta varit måletmed kultursatsningarna. Å andra sidan upptäcker man attmånga aktiviteter, som ute i landet skulle få bekostas heltmed kommunala medel, lokaliserade till , fårstatligt bidrag.I den kärva statliga ekonomin har kulturminister lyckats få ökade anslag till kulturen och det ärnaturligtvis alldeles utmärkt. Men skall de nya pengarnagöra maximal nytta måste de också fördelas genom statenskulturråd på ett bättre sätt. Det måste till direktiv därgrunderna är baserade på andra normer än avståndet frånStockholm för beloppens beräkningar och fördelning.Vidare kan man fråga sig om inte handläggarkåren kanreduceras avsevärt. En utlokalisering frånStockholmsregionen kan säkert också tillföra nya ochspännande dimensioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att låta se överstatens kulturråds organisation, lokalisering ochberäkningsgrunder.
mot · GF02Kr229 · 1992-01-27 00:00:00 — är ett företag som funnits iBorlänge i över 40år. Företaget har haft olika profileringar menhar alltid haft ett nära och gott samarbete med konstnärervilkas alster vävts för utsmyckning i olika sammanhang.Bland annat finns här i på flera ställen vävarfrån företaget. En inriktning har varit kyrkliga textilier, därföretaget har ett gott anseende genom sin höga konstnärligakvalitet.Studiebesök har varit vanliga i företaget och besökarnahar haft anknytning till liknande verksamhet ochstimulerats av denna. Praktikanter från utbildningar medtextil inriktning gör också sina praktikantperioder hos'''' och för många praktikanter har tiden påföretaget blivit en språngbräda till fortsatt textilt intresseoch textil yrkesinriktning. Som exempel kan nämnas attföretagets konstnärliga ledare gjort sin praktikanttid påföretaget och sedan efter genomgången utbildning på bl.a.Konstfackskolan återvänt.För att beskriva företagets värde för bygden kan nämnasatt Museum nu håller på med en dokumentationav företaget och räknar med att ha en utställning färdig inovember 1992.För att kunna bevara och utveckla samarbetet medkonstnärer och för att kunna bereda den hantverksmässigtenormt kunniga personalen tryggad sysselsättning behöverföretaget någon typ av garanti för fortsatt verksamhet.Som exempel kan nämnas att iStockholm får beställningar från för en visssumma . Pengarna, som är öronmärkta, betalas utav utbildningsdepartementet.Eftersom verksamheten vid istort sett överensstämmer med verksamheten vidHandarbetets Vänner, borde någon liknade åtgärd kunnavidtas mot ''''.Ett ytterligare argument för ett stöd till verksamheten ärdet geografiska läget.Ett ekonomiskt stöd kunde också ses som ettregionalpolitiskt stöd till en arbetsplats för kvinnor i ettsamhälle som domineras av basindustrier med fåarbetstillfällen för kvinnor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till verksamheten vid i .
mot · GF02Kr230 · 1992-01-27 00:00:00 — har lagt fram en plan förförsörjning av statliga arkivdepåer fram . Förslaget innebär bl.a. att landsarkivet i Vadstenainte skall byggas ut ytterligare, utan man skall i ställetinrätta ett nytt landsarkiv omfattande , Kalmaroch . Enligt vår uppfattning bör det nya arkivetförläggas till av bl.a. följande skäl. länhar en arkivvolym som är nästan lika stor som Kronobergsoch tillsammans. I finns högskolaunder stark utveckling. Som en särskild del finns FOJO-fortbildning av journalister. Möjlighet finns tillsamarbete med kommun- och landstingsarkiven samtfolkrörelsearkivet. Samverkan kan etableras medDomkyrkoarkivet, gymnasieskolans arkiv, samtLänsmuseet och arkiv. Inom SamhallKalmarsund finns en särskild reprograficentral med högtutvecklad teknisk kunskap i datoriserad mikrofilmning. Ettlandsarkiv i skulle ge möjlighet till att närmare testaförutsättningarna för åtkomst och spridning avarkivhandlingar genom mikrofilmning med datorstöd.Kalmar uppfyller de kriterier som arkivdepåkommitténställer på platsen för ett nytt landsarkiv i sydöstra kommun är dessutom beredd att medverka vidanskaffning av lokaler eller att genom sitt fastighetsbolaguppföra erforderliga lokaler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av ett nytt landsarkivtill .
mot · GF02Kr231 · 1992-01-27 00:00:00 — I arkivutredningens delbetänkande Öppenhet och minneSOU 1988:11 lades det fram förslag om att ett antal nyalandsarkiv skulle inrättas i landet. Utredningen tog inteställning till på vilka orter en framtida lokalisering skall ske,utan man nöjde sig med ett principförslag till utbyggnad.I arkivdepåkommitténs betänkande En utvecklingsplantill skriver man att kommittén inte funnit någraavgörande forsknings- eller kulturpolitiska skäl för attföreslå att utbyggnaden i första hand bör ske genom enuppdelning av nuvarande landsarkivdistrikt och etableringav nya landsarkiv. Men man konstaterar att detfinns skäl att beakta det ökande intresset för arkivfrågornahos andra huvudmän och tillvarata de möjligheter tillsamverkan som kan finnas genom lokala och regionalainitiativ. Vi delar den uppfattningen.I finns det en arbetsgrupp förarkivfrågor. I gruppen ingår bl.a. representanter förlandsting, högskola, kommun, hovrätt och länsstyrelse.Arbetsgruppen har i en rapport föreslagit att ettarkivcentrum inrättas i Jönköping.Utredningen pekar på ett antal förutsättningar för enlokalisering till en ort, och vi konstaterar att Jönköpinguppfyller samtliga krav. Det finns dessutom ytterligarefaktorer, såväl allmänna som arkivspecifika, som talar föratt ett landsarkiv bör etableras i Jönköping.I finns högskola och hälsohögskola. Denakademiska forskningen på arkivmaterial från länet är vitaloch omfattande. Det finns ett dokumenterat intresse försläkt-, hembygds- och ''amatör''-forskning. Enligt statenskulturråd tillhör de fyra mest aktiva länen ilandet när det gäller lån av mikrofilmade kyrkoarkivalier.I och i finns ettstort antal arkivbildare, såväl offentliga som enskilda.Föreningsoch andra arkiv förvaras hos folkrörelsearkivet.Göta hovrättsarkiv, som är det bäst bevaradehovrättsarkivet i landet, förvaras i sin helhet i . Ilänet finns arkiv från statliga verk och regionalamyndigheter. Det är med andra ord många faktorer somtalar för att det i utredning ochbetänkande aktualiserade landsarkivet i skallförläggas till . Förutom det vi redan har nämnt såkan vi tillägga: har ett utökat länsmuseum.Det finns ett väl utbyggt bibliotekssystem med länsbiblioteki som administrativt centrum, som har som en avsina huvuduppgifter att hjälpa till att ta fram material tillforskare eller förmedla kontakter med arkiv och andrainformationskällor. Ett humanistiskt forskningsråd finnsi . Den tekniska utvecklingen i länet ger godaförutsättningar för att arbeta vidare med modernarkivhantering, inte minst databehandling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förlägga ett landsarkiv tillJönköping.
mot · GF02Kr232 · 1992-01-27 00:00:00 — Kulturvärdena hos de svenska slotten och herrgårdarna Många av våra slotts- och herrgårdsmiljöerrepresenterar oskattbara kulturvärden. På många håll ärdessa miljöer hotade. Arvsskiften har decimerat detekonomiska underlaget och skattereglerna har minskatutrymmet för vård och underhåll.I har många av de mera värdefullaobjekten räddats via . Ett liknandeförfarande skulle kunna vara en lösning även i vårt land.Det skulle innebära att en inventering gjordes av de mestvärdefulla av dessa miljöer. I den mån ägarna så önskarövertar staten drift och underhåll av byggnad och park motatt anläggningen på regelbundna tider hållsöppen för besökare. Skattebetalarnas insats kompenseraspå så sätt att kulturmiljön blir allmänt tillgänglig.Ett motsvarande, frivilligt, system borde kunna bidra tillatt rädda hotade slotts- och herrgårdsmiljöer även i Sverige.Det är angeläget att klarlägga hur dessa kulturskatter skallkunna skyddas varvid frågan om en svensk variant avNational Trust bör övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevarande av de värdefullastesvenska slotts- och herrgårdsmiljöerna.
mot · GF02Kr233 · 1992-01-27 00:00:00 — Utlokalisering av organisation för distribution av rundradioprogram till En särskild utredning har tillkallats för att inför denkommande propositionen om ett nytt avtal förSveriges Radio förbereda en omorganisation avverksamheten med programinsamling ochprogramutsändning för och det nya reklam-TV-företaget. En förutsättning är att verksamheten drivs avstaten i en organisation som är avgränsad från televerket.Ansvaret för distribution och kontribution avrundradiorörelsens program m.m. åvilar för närvarandeteleverket och dess division, Radio. De totalaresurserna inom detta område som finansierats medrundradiomedel har ett uppskattat återanskaffningsvärdeav ca . varav infrastrukturen (byggnader, masterm.m.) Det totala antalet anställda inomverksamheten är drygt 700 personer varavden största delen är sysselsatt inom löpande underhåll påradiostationerna. Verksamheten har enomsättning på ca 600 milj.kr.Riksdagen beslutade att i ett särskilt bolagutlokalisera uppbörden av TV-avgifter i till Kiruna.Verksamheten som påbörjades bedrivsrationellt och effektivt och uppfyller väl de mål och kravsom uttalat. Etableringen i medförde att85 nya arbetstillfällen skapades i denna av arbetslöshet hårtdrabbade kommun.Enligt vårt förmenande bör den ovan nämndaverksamheten lösgöras från och flyttas till en nyfrån verket fristående organisation. I likhet med uppbördenav TV-avgifter kan den nya organisationen byggas upp frångrunden, så att den bl.a. blir avståndsoberoende frånStockholmstrakten. Därigenom skulle huvudkontoret förden nya sändarnätsorganisationen med fördel kunnautlokaliseras till och Radiotjänst geshuvudmannaansvaret för distribution avrundradiosändningar i Sverige.En etablering av verksamheten till Kirunaöverensstämmer med kommunens ambitioner inom data-och rymdområdena. Utvecklingen av satellitbaseradetjänster borde även med fördel ingå isändarnätsorganisationen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av en nyorganisation med ansvar för bl.a. distribution avrundradioprogram.
mot · GF02Kr234 · 1992-01-27 00:00:00 — trädde en lag i kraft om ändring i lagen(1989:41) om TV-avgift.Enligt beslut föreskrivs att 7§ lagen (1989:41) om TV-avgift ska ha följande lydelse:--TV-avgiften är . Den ska betalas i fyraposter om . Varje post avser en avgiftsperiod ochskall betalas senast före avgiftsperiodens början.För innehav av TV-mottagare före den förstaavgiftsperioden skall TV-avgift betalas med så stort beloppi förhållande till årsavgiften som motsvarar innehavstiden.Beloppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor.Jag anser att det skall finnas möjligheter att betalaavgiften inte bara i fyra poster om . utan även i två poster om . samt en post om . Konsumenten skall naturligtvis kunna tillgodogörasig den minskade kostnaden som Radiotjänst i KirunaAktiebolag får med färre administrativa rutiner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betalningssätt av TV-avgift.
mot · GF02Kr235 · 1992-01-27 00:00:00 — Nyheter på teckenspråk i TV Teckenspråket är barndomsdövas första språk, alltsåderas modersmål. Teckenspråket bygger på synen, är alltsåvisuellt.Det medium som passar bäst för döva är TV. ärTV som medium i stort sett stängt för döva. Endast ett fåtalprogram är tillgängliga, däribland Nyhetstecken -- ettsammandrag av veckans händelser på teckenspråk. Dettaprogram sänds en gång () med uppehåll sommartidoch över de stora helgerna. utreder nufrågan om Nyhetstecken skall sändas måndagtill fredag. Preliminärt har det sagts att dessa sändningarskulle kunna komma igång i augusti 1992.Eftersom utbildningen för döva ejskedde på dövas eget språk -- teckenspråket -- utan via dens.k. talmetoden (undervisning på talat språk ochmunavläsning), är det många vuxna döva som harstora kunskapsbrister, framför allt när det gäller att läsa ochskriva svenska. Därför är textade nyhetsprogram ejtillgängliga för en stor grupp barndomsdöva. Detsammagäller nyhetsinformationen i dagspressen. Radion är ju ejheller ett medium för döva. Döva med teckenspråk somförsta språk är en språklig och kulturell minoritetsgruppsom har behov av och rätt till bl.a. dagliga nyheter på sitteget språk och inte på ett språk som för en stor grupp måstebetraktas som ett främmande språk.För att döva skall kunna delta i samhället och dessutveckling på samma villkor som hörande, för att kunnadelta i aktuella debatter och frågor och för att själva kunnabilda sig en uppfattning, krävs att information ochkunskaper ges till döva på dövas eget språk.Dövas behov av och rätt till en god nyhetsinformation --en information som hörande får nära nog automatiskt --måste tillgodoses genom dagliga nyheter påteckenspråk och på en sändningstid som gör programmentillgängliga för alla döva, dvs. Resurser måstetillställas för detta ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dagliga nyheter på teckenspråk iTV.