ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ju224 · 1992-01-27 00:00:00 — Många kvinnor hotas eller utsätts för våld och andraövergrepp. Några hundra fall i är särskilt allvarliga.Ofta kommer hotet och våldet från män som kvinnornakänner och har sammanlevt med. Samhället kan skyddakvinnan på flera olika sätt, t ex genom att erbjuda livvaktsskydd. Ett annat sätt är attpunktbevaka mannen. Det finns en principiell skillnadmellan de två tillvägagångssätten.Intrång i integritetenLivvaktsskydd innebär alltid en inskränkning av denpersonliga friheten och integriteten. En inskränkning somkvinnan inte ska behöva drabbas av. Det är dessutomsvårförenligt med det identitetsbyte som kan aktualiseras.En ny omgivning på en ny ort uppmärksammar sannolikt påett oönskat sätt livvaktsskyddet som något märkligt.Livvaktsskydd är svårt att göra ''heltäckande''. Envåldsverkare kan vänta ut kvinnan tills det uppstår entillfällig lucka i livvaktsskyddet.Effektiv och resurssnålMed punktbevakning är det våldsverkarens integritetoch frihet som inskränks. Jämfört med om det drabbarkvinnan är det rimligt. Våldsverkaren som punktbevakashar svårt att veta om det tillfälligt uppstått en ''lucka'' ibevakningen. Det skapar en osäkerhet som kan utnyttjas iskyddet av kvinnan. Punktbevakning är resurssnål ocheffektiv.Skydda på flera sättRedan idag tillämpas punktbevakning av kändabrottslingar i flera polisdistrikt. Med gott resultat. Detbehövs alltså ingen lagändring för att använda denna metodnär det gäller att skydda hotade kvinnor.Kvinnor som är utsatta för ett påtagligt hot och som villha livvaktsskydd bör kunna erbjudas sådant. Men samtidigtmed att sådana möjligheter skapas bör man också prövamöjligheten att skydda hotade kvinnor genom attpunktbevaka de aktuella våldsmännen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om punktbevakning av våldsmän.
mot · GF02Ju301 · 1992-01-27 00:00:00 — Allt fler personer som arbetar inom offentliga sektornblir utsatta för våld eller hot om våld. Det gäller fleragrupper men framför allt socialsekreterare. Även derasanhöriga känner sig ofta hotade, när bidragssökarna sökersig till socialarbetarens hemadress. Det är inte ovanligt attmissnöjda bidragssökare, bl.a. narkomaner, uppträderaggressivt och hotande, särskilt om de fått avslag på ansöktamedel.När den som utsatts för övergrepp anmäler detta tillpolisen kan problem med hembesök uppstå. Enligt 21 §förundersökningskungörelsen skall t.ex. enmålsägande lämna uppgift om bl.a. namn, personnummer,yrke eller anställning, bostadsort, postadress ocharbetsplats. Uppgifterna skall tas in i det protokoll överförundersökningen som upprättas och som ligger till grundför åklagarens ställningstagande i åtalsfrågan. Denmisstänkte har enligt reglerna i 23 kap.rätt att fortlöpande ta del av vad som förekommit underförundersökningen och när åtal beslutats har han rätt att fåen avskrift av förundersökningsprotokollet. Senast dåkommer den misstänkte alltså att få sådana uppgifter ommålsäganden att det t.ex. blir lätt att söka upp honom ellerhenne i bostaden.Målsägandens möjlighet att förhindra att uppgifternalämnas ut är begränsade. Enligt 9 kap. 17 § andra stycketsekretesslagen gäller sekretess för anmälan eller utsaga frånenskild endast om det kan antas att fara uppkommer för attnågon utsätts för våld eller annat allvarligt men omuppgiften röjs.Enligt vår mening är denna möjlighet till sekretess alltförbegränsad. Det borde vara självklart att det beträffandesådana yrkesmässigt utsatta tjänstemän som t.ex. polismänoch socialsekreterare endast behövde tas in uppgift iförundersökningsprotokollet om namn och arbetsplats närdet handlar om brott som vederbörande utsatts för itjänsten. Härigenom skulle det i vart fall bli svårare för enanmäld person att trakassera tjänstemannen och dennesfamilj. Förundersökningskungörelsen bör kompletteras i nuberört hänseende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om komplettering avförundersökningskungörelsen.
mot · GF02Ju401 · 1992-01-27 00:00:00 — har i en skrivelse tillriksdagen påtalat brister inom sittverksamhetsområde. I skrivelsen berörs bl a den oftaundermåliga arbetsmiljön och det nuvarande låga arvodettill nämndemännen.Det syns rimligt att nämndemän i likhet med kommunaltförtroendevalda skulle ha rätt till full ersättning för förloradarbetsinkomst. Även en uppjustering av det låga arvodet tilldem som inte förlorar någon arbetsinkomst synes vara påsin plats. Det är angeläget att nämndemännen har en arbetsmiljösom är tidsenlig och att de får en ersättning som möjliggörrekrytering av nämndemän med olika utbildning ocharbetsbakgrund. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nämndemännens ersättning ocharbetsmiljö.
mot · GF02Ju402 · 1992-01-27 00:00:00 — Nämndemännen utför ett viktigt arbete i vårt rättsystem.De deltar i en process som är en del i att upprätthålla en godrättsordning i vårt land. Varje nämndemans röst är likvärdigmed juristdomarens i de domslut som avkunnas, domslutsom har avgörande betydelse för människors liv ochframtid. Nämndemannaarbetet ställer stora krav påobjektivitet, saklighet, engagemang ochkoncentrationsförmåga.Det är också viktigt att nämndemannakåren är allsidigtsammansatt med människor från olika grupper med olikaerfarenheter och bakgrund till exempel yrkestillhörighet,åldersfördelning, könsfördelning.De måste få en ordentlig utbildning i de lagar de börkunna för att fullgöra sitt arbete i domstolen, exempelvissekretesslag, jäv osv. Denna utbildning måste sedankompletteras fortlöpande, med tanke på den snabbaförändring som sker inom lagstiftningen.En ordentlig introduktion är också ett viktigt inslag iutbildningen. Denna bör ägnas ordentligt med tid, så attnämndemännen vid domslutsarbetet är väl förberedda försin uppgift.Vad avser nämndemannakårens allsidigasammansättning utgör ersättningsnivån ett storthinder. Dagens låga ersättning innebär att mångamänniskor med heltidsarbete tackar nej till dessa uppdrag,då de förlorar per dag för att utövanämndemannauppdraget.Människor har en modern syn på detta, de kräverkompensation för den arbetsinkomst de förlorar påbortovaron från sitt ordinarie arbete. Ersättningen bör liggai nivå med ersättningen för kommunala förtroendeuppdrag.Denna låga ersättningsnivå har bidragit till den högamedelålder som råder inom nämndemannakåren. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av bättre utbildning förnämndemännen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en höjd ersättning tillnämndemännen.
mot · GF02Ju403 · 1992-01-27 00:00:00 — trädde den nya kommunallagen ikraft. Genom denna lag ges de kommunalaförtroendemännen rätt till skälig ersättning för denförlorade arbetsinkomsten vid förrättningar.I denna lag undantogs en grupp av kommunalaförtroendemän, nämligen nämndemännen vid våradomstolar. Från rättstrygghetssynpunkt är det önskvärt attnämndemannakåren utgör ett genomsnitt av svenska folket.Inom kåren bör finnas representanter för olika ålders- ochsocialgrupper.Ett hinder för att få denna sammansättning är den lågaersättningen för förlorad arbetsinkomst. ärdenna maximerad till . Denna ersättningsvarar inte på något sätt mot det lönebortfall som drabbaren yrkesverksam nämndeman. Löneavdragen varierarnaturligtvis efter yrke och inkomst men det konstateras atten metallarbetare har ett löneavdrag på . perförrättningsdag och en lärare cirka 1 000 kr.För att nå en allsidig sammansättning avnämndemannakåren bör ersättningen jämställas med denför övriga kommunala förtroendemän.Reseersättningen bör också bli likformig inomdomstolsväsendet. En domare som reser för enförrättning erhåller . per mil medan en nämndemanendast får ! Alla bör behandlas lika. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förbättringar inämndemännens ekonomiska villkor.
mot · GF02Ju404 · 1992-01-27 00:00:00 — trädde en ny kommunallag i kraft. Den gerde kommunalt förtroendevalda rätt till full ersättning förförlorad arbetsinkomst. Jag anser att sammaersättningsregler skall gälla även för nämndemän.Rekryteringen till nämndemannakåren har tid efterannan diskuterats, liksom dess sammansättning. Faktorersom säkert har betydelse för rekryteringen är utan tvivel denuvarande ersättningsreglerna och nivåerna. Ennämndeman som inte har något inkomstbortfall fårersättning med . Den som pågrund av uppdraget förlorar arbetsinkomst kan dessutomerhålla maximalt . Totalt således650 kr. Som exempel kan nämnas att en metallarbetareslöneavdrag uppgår till ca . per dag och enhögstadielärares till ca . per dag.För att skapa bättre förutsättningar för en allsidigsammansättning av nämndemannakåren är det såledesangeläget att förbättra ersättningen. Målet bör varaatt den som får vidkännas löneavdrag -- inom normalainkomstnivåer -- kompenseras helt för detta, liksom förmistade semester- och pensionsnivåer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning till nämndemän.
mot · GF02Ju405 · 1992-01-27 00:00:00 — Det är av yttersta vikt att det svenska rättsväsendetfungerar på ett förtroendefullt sätt. Likhet inför lagen ochförutsägbarhet i rättsskipningen är grundpelare som vårsvenska rättstradition vilar på. I ett väl fungeranderättsmaskineri spelar nämndemännen en viktig roll, ochnomineringsförfarandet av nämndemän är en ytterligtgrannlaga uppgift. Det handlar om att finna omdömesgillapersoner, representerande olika åldrar, olika erfarenheter.Ett bekymmer vid rekryteringen är attersättningsreglerna för nämndemän är njugga. Om manbetänker vikten av uppdraget och jämför ersättningen förmotsvarande kommmunalpolitiska förtroendeuppdrag, hardifferensen ökat. ges alla kommunalaförtroendemän förlorad arbetsförtjänst plus arvode.Nämndemännen har max /dag; i grundarvodesamt tillägg vid ersättning för förlorad arbetsinkomst, docksammanlagt högst /dag. En alltför låg summa som kanskapa allvarliga skevheter för bredden ochrepresentativiteten vid vårt lands domstolar.Reglerna avseende de ekonomiska villkoren förnämndemän måste därför ses över och omprioritering avdisponibla medel ske inom ram.Regeringen föreslås återkomma till i ärendet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande ekonomisk ersättning tillnämndemän.
mot · GF02Ju406 · 1992-01-27 00:00:00 — Ersättning till nämndemän, m.m. Från Nämndemännens organisation har man under ettflertal år framlagt krav på ett för tiden mera relevantersättningssystem med bl a full kompensation för inkomstbortfall vid tjänstgöringsom nämndeman. Budgetläget är inte sådant attutrymme kan ges för omfattande och kostnadskrävandereformer av detta slag. Det bör dock vara möjligt att -- medmycket små medel, som kan skapas genom omfördelninginom ram -- något lindra kostnaderna förvissa utsatta grupper och uppmuntra nyanämndemän att sätta sig in i vissa grundläggande frågorrörande tjänstgöringen.Det jag i första hand tänker på är milersättningen för denämndemän, som har långa avstånd till sinatjänstgöringsorter. Dessa borde få samma ersättning som tex tjänstgörande advokat. Man kan i första steg tänka sig enfemmilsgräns och däröver, eftersom kostnaderna vid långaavstånd drabbar den enskilde så mycket hårdare.Information och utbildning är mycket viktigt. Var tredjeår nyväljs många nämndemän, så många som 2 000. Med tanke på den omfattande nya lagstiftningengällande psykiskt sjuka behövs även tillfällen fördiskussioner och utbildning. Vid förra valtillfället tillfördesnämndemannaorganisationen förinformation för nya nämndemän. Jag anser att motsvarandemedel bör tillföras även i vår eftersom nyvalda nämndemännu skall börja sitt ansvarsfyllda värv. Särskilt med tanke påatt nämndemans röst har samma tyngd som lagfarendomares.Två nämndemäns röster väger mer än domare ochnämndeman eftersom man ju alltid hellre skall fria än fälla.Det är viktigt att nämndemännen i ''sin'' domsaga fårträffas och diskutera och utbyta erfarenheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nämndemäns resor och möjlighettill utbildning.
mot · GF02Ju407 · 1992-01-27 00:00:00 — Ersättning till nämndemän, m.m. trädde en ny kommunallag i kraft.Den ger de kommunalt förtroendevalda rätt till skäligersättning för förlorad arbetsförtjänst samt kompensationför pensionsoch semesterförmåner som de förlorar när defullgör sina uppdrag. Den ersättning som utgår förnämndemannauppdraget är som ersättning förförlorad arbetsförtjänst. För exempelvis en högstadielärareär den förlorade arbetsförtjänsten ca och för en metallarbetare ca perdag.Vänsterpartiet ser det som självklart att nämndemännenskall ha samma ersättning som de kommunalaförtroendemännen, speciellt med tanke på att det ärkommunerna som väljer nämndemännen.Situationen är helt otillfredsställande och underlättarinte en allsidig sammansättning av nämndemannakåren,vilket är uttalade intentioner.Om inte den viktiga frågan om representativitet kanlösas är vi benägna att föreslå en lösning liknande den manhar i , nämligen att nämndemannauppdraget blir enplikt och att nämndemän exempelvis tas ut genom lottning.Genom att införa individuell rösträtt för nämndemännenhar givit uttryck för deras ökade roll irättsskipningen. Detta medför också krav på en adekvatinformation och utbildning för att nämndemännen skallkunna fullgöra sina uppgifter som meddomare.Situationen har också förändrats av att ett nytt partitillkommit och därmed är det också ovanligt månganämndemän som behöver information och utbildning.Det anslag om fem miljoner till utbildning av nämndemänsom beslutade om är nuförbrukat. äskar i sin anslagsframställning5 för information och utbildning förnämndemän, men ingenstans i regeringens budgetförslagfinns pengar till denna nödvändiga information ochutbildning.Nämndemännen fullgör viktiga uppgifter i våradomstolar. Deras roll och betydelse i ett modernt ochdemokratiskt rättssystem har betonats i olika sammanhang.Det är därför angeläget att slår vakt omnämndemannafunktionen och löser de problem som i . Frågan har varit föremål för en mängd utredningaroch utvärderingar och tjänar inte på att stoppas in i någonytterligare utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samma regler om ersättningför förlorad arbetsförtjänst som gäller för kommunalaförtroendeuppdrag även skall gälla för nämndemän,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av information,utbildning och fortbildning för gamla och nyvaldanämndemän.
mot · GF02Ju409 · 1992-01-27 00:00:00 — Våra allmänna domstolar har i ökad utsträckning ställtsinför och avkunnat domar i olika typer av miljömål avkomplicerade slag. Det kan då exempelvis gälla yrkandenom skadestånd från enskilda, företag eller kommuner, omnedsättning av eller om återgång av köp,av väsentlig betydelse ekonomiskt, socialt ochkanske hälsomässigt för enskilda personer och familjer.Många gånger är domstolarnas utslag i sådana målavgörande för de berörda individernas framtid.Målen kan avse problem inom den yttre miljön likavälsom inom den inre miljön. Ett mycket stort antal dylika målvisar sig vara komplicerade när de blir föremål för enkomplett, allsidig granskning och behandling.Parterna i målen ställer i rätten ofta upp med vittnen somhar påtagligt skiftande kvalifikationer i enbartbyggnadstekniskt eller eventuellt geologiskt hänseende.Sällan vittnar fullgod miljöexpertis -- dit räknas inte härhälsoskyddsinspektörer -- eller experter på detmiljömedicinska området. Än mer sällan tillkallardomstolarna själva fullt kompetenta personer inom de nyssberörda disciplinerna att vara deras sakkunniga i målen.Domstolarnas ledamöter sitter inte inne medspecialkunskaper i disciplinerna ifråga, vilka är uppenbartspecifika och regelmässigt fordrar djup kunskap i respektivemikrobiologi, mykologi, biokemi, allmän oorganisk kemieller specialinriktad medicin.Det beskrivna kan leda till osäkerhet vid rättegångar ochsakligt omotiverade skillnader i domstolsutslag vid såvältingsrätter som hovrätter.Förhållandet är tveklöst otillfredsställande sett frånrättssäkerhetssynpunkt. Konsekvenserna av vissa utslagkan, som är allmänt bekant, bli dramatiska för drabbadepersoner.Den fortsatt växande miljöproblematiken med dessföljder ställer förhållandet i en allt skarpare belysning,varför en snar ändring måste ske.Jag finner dock inte att tiden är inne -- och det är troligenej heller lämpligt -- att inrätta särskilda miljödomstolar. Detgäller istället att öka kunskaperna i grundläggandemiljöfrågor hos landets domare. Det är nödvändigt attutbildningen i dessa frågor kommer in redan i dengrundläggande juristutbildningen men också erbjuds sompåbyggnadsutbildning för yrkesverksamma jurister och dåbl.a. Jag tror att en förbättrad utbildning skulleförbättra rättssäkerheten och möjliggöra en förbättring avkunskapsflödet i rättegångar i miljömål som de factoefterfrågas av medborgare som drabbats av sjuk eller direkthälsofarlig miljö.En skyndsam utredning bör kunna framlägga förslag tilländamålsenliga lösningar i frågan i sådan tid att propositioni anledning därav kan föreläggas 1992/riksdag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning i miljöfrågor förjurister.
mot · GF02Ju410 · 1992-01-27 00:00:00 — Innevarande år har en ny kommunallag trätt i kraft, somger de kommunalt förtroendevalda rätt till full ersättningför förlorad arbetsinkomst. Denna lag omfattar inte de avkommunfullmäktige valda nämndemännen. När ennämndeman tjänstgör vid domstol bör full ersättning förförlorad arbetsinkomst erhållas.Av egen erfarenhet som nämndeman vet jag att nyvaldanämndemän har stort behov av information och utbildningom svenskt domstolsväsende. Därför bör medel ställas tillförfogande för en dags utbildning av nyvalda nämndemän ibörjan av varje mandatperiod. Lekmannainflytandet i våradomstolar är värdefullt och bidrar till ökad rättssäkerhet.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning för förloradarbetsinkomst för nämndemän,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av nyvaldanämndemän.
mot · GF02Ju411 · 1992-01-27 00:00:00 — trädde en ny kommunallag i kraft.Den ger de kommunalt förtroendevalda rätt till fullersättning för förlorad arbetsinkomst. Denna lag omfattardock inte nämndemän. De utses visserligen avkommunfullmäktige men har somhuvudman. Detta innebär att de förmånligare kommunalareglerna om ersättning för förlorad arbetsförtjänst integäller.Ersättning för förlorad arbetsinkomst för nämndemänuppgår till högst per dag. Det svarar inte på långt när mot detreella lönebortfallet. Till detta kommer förloradsemesterersättning.Situationen är helt otillfredsställande och underlättarinte en allsidig sammansättning av nämndemannakårenenligt tidigare uttalade intentioner (prop.1989/90:100).Genom att införa individuell rösträtt för nämndemännenhar givit uttryck för deras viktiga roll irättsskipningen. Det medför också krav på adekvatinformation och utbildning för att nämndemän skall kunnafullfölja sina uppgifter på ett bra sätt.Nämndemännen utför för samhället och enskildamänniskor viktiga uppgifter i våra domstolar. Deras roll ochbetydelse i den moderna rättsstaten har betonats i mångasammanhang. Därför är det viktigt att förutsättningarskapas för att nämndemannakåren ska ha en bred ochallsidig sammansättning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen ser överersättningsreglerna för nämndemän.
mot · GF02Ju412 · 1992-01-27 00:00:00 — När den stora rättshjälpsreformen trädde i kraft , ställdes två grundläggande krav för rättshjälp.Det ena var att rättshjälp skall utgå i varje rättsligangelägenhet där behov av rättshjälp föreligger, vare sig detgäller ett ärende som behandlas av förvaltningsmyndigheteller av domstol, eller om rådgivning eller biträde behövs.Det andra kravet var att rättshjälp skall ges i sådanutsträckning att ingen av ekonomiska skäl skall varaförhindrad att ta till vara sina rättsliga intressen, men denrättssökande skall i allmänhet bidra till kostnaderna efterförmåga.Kostnaderna för rättshjälpen har ökat de senastebudgetåren. För att utvärdera effekterna av reformhar fått i uppdrag att analyserakostnadsutvecklingen samt göra en utvärdering av hurreformens syfte -- att förbättra den enskildes möjligheter attfå tillgång till juridisk hjälp i rättsliga frågor -- uppfyllts.Uppdraget, som ska redovisas , bör kunna gevärdefull kunskap och vägledning.Vi ser med tillfredsställelse att departementschefenavser att ta initiativ till överläggningar medSveriges Advokatsamfund beträffande advokattaxor ochmöjligheten att hitta ett effektivare system för att undvikas.k. taxeglidning.För att bättre svara mot syftet med rättshjälp utvidgadesden möjligheterna att få allmän rättshjälp genomatt inkomstgränsen höjdes och rättshjälpsavgiften sänktesrejält, för de flesta vanliga löntagare till mindre än hälftenav den tidigare nivån.En inkomstgräns bör finnas eftersom rättshjälpen harkaraktär av social skyddslagstiftning, och en egenavgiftstärker kostnadsmedvetandet. Inkomstgränsen får dock ejsänkas så lågt eller egenavgifterna höjas till en så hög nivå,att den enskilde inte längre har råd att ta tillvara sinarättsliga intressen.Grundläggande syften med rättshjälp skall ligga fast ominkomstgränser och egenavgifter skall förändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om övre inkomstgräns för rätt tillallmän rättshjälp samt om rättshjälpsavgifter.
mot · GF02Ju413 · 1992-01-27 00:00:00 — Syftet med rättshjälpslagen när den infördes var att''rättshjälp skall ges i en sådan utsträckning att ingen avekonomiska skäl skulle vara förhindrad att tillvarata sinarättsliga intressen''. Undan för undan har rättshjälpenemellertid urholkats genom besparingar på anslaget.Rättshjälpsavgifterna har höjts i sådan utsträckning attdet blivit helt omöjligt att nå reformens syften. Storarättsområden har också successivt undandragits frånrättshjälp och förts över till försäkringssfären och styrsdärmed av försäkringsbolagens vinstintressen.Under många år har taxorna på rättshjälpsområdetkraftigt urholkats genom att de inte höjts i takt medinflationen. Detta har medfört att det ärattraktivt bland advokater att åta sig rättshjälpsärenden.Många advokater anser sig inte ha råd att arbeta med dessaärenden. Detta är givetvis helt förödande eftersomrättshjälpsområdet under dessa förhållanden tenderar attbli ett slags juridikens kommande utvärdering av 1988 årsförändringar av rättshjälpslagen skall analyserakostnadsutvecklingen och möjligheterna att minskakostnaderna för rättshjälpen. RRV skall också utvärderaom den enskildes möjligheter att få juridisk hjälp i rättsligafrågor förbättrats genom de vidtagna förändringarna.Vad som behövs är inte en utvärdering från detkamerala perspektivet. En parlamentarisk utredning böristället tillsättas med direktiv att göra en genomgripandeöversyn av rättshjälpslagen. En sådan utredning ska ha somutgångspunkt: allas likhet inför lagen och hur människorkan ges hjälp med denna lagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning meduppgift att göra en översyn av rättshjälpslagen i enlighetmed vad som anförts i motionen.