ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02So243 · 1992-01-27 00:00:00 — Alkohol och dess giftverkan Enligt alkoholläkaren dör flera hundra ungdomar tillföljd av akut alkoholförgiftning. föds 100 barn medbestående men till följd av mammans alkoholförtäringunder graviditeten. Antalet för tidigt döda på grund avalkoholmissbruk har av uppskattats tillomkring 6 000 människor per år.Regeringsförklaringen säger därför också att''Alkoholmissbruket är vårt största sociala problem.Regeringen avser att föra en aktiv alkoholpolitik som syftartill minskad konsumtion och minskade alkoholskador''.Alkoholbruket har en flerhundraårig historia i vårt land,men skulle etylalkohol ha introducerats sombeståndsdel i livsmedel bleve det klassificerat som ett giftoch därmed underkastat de restriktioner lagstiftningenföreskriver angående giftiga ämnen. De alkoholhaltigadrycker som säljes i vårt land är emellertid underlagdalivsmedelslagstiftningen. Denna inkonsekvens vill vi fästaregeringens uppmärksamhet på.I linje med regeringens intention att minskaalkoholkonsumtionen och därmed skadorna bör regeringeninföra bestämmelser om att vin och sprit ska märkas medvarningstexter, på samma sätt som vi f.n. finner påcigarettpaket. Sådana bestämmelser har redan införts i texUSA på ölburkar.Vi menar att saklig information är det främsta sättet attminska alkoholkonsumtionen i landet, och att dessavarningstexter på vin- och spritflaskor givetvis också ifortsättningen ska kompletteras med systembolagetsinformationsverksamhet och med information i skolorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om motiv för införande avvarningstexter på vin- och spritflaskor,2. att hos regeringen begär att socialstyrelsenfår i uppdrag att utarbeta sådan varningstext.Stockholm den 22 januari 1992Harald ()Skånberg (kds)()
mot · GF02So244 · 1992-01-27 00:00:00 — Åldersgräns för inköp av alkohol I en motion av m.fl. (m) 1991/92m474föreslås flera förändringar av Systembolagets verksamhet.Vi vill i denna motion föreslå ytterligare en förändring,nämligen den nuvarande åldersgränsen för inköp av alkoholpå Systembolaget och vid införsel av alkohol från utlandet.Enligt svensk lag är en person myndig den dag han ellerhon fyller . Det innebär att personer har rätt att iallmänna val utse såväl regering som landstings- ochkommunledningar och själv vara valbara till riksdag,landstingsmöte och kommunfullmäktige. Vidare är mansom man från den dag man fyller skyldig att göra sinmilitärtjänst och försvara landet i händelse av krig. Man fårockså gifta sig utan godkännande med vem man vill och manfår ta sig ett glas vin på en restaurang.Men man får inte inhandla en flaska vin påSystembolaget eller handla på Tax Free-försäljningen vidinresa till är minst sagt orimligt. I teorin innebär dennabestämmelse att en person som är kan blistatsminister. Men han får inte köpa en flaska champagneoch fira utnämningen. Är det någon som köper ''ut åthonom'' riskerar denne person dömas för langning.Att vara myndig innebär att man får såväl rättighetersom skyldigheter. I myndigheternas ögon är en 18-åringansvarig för sina gärningar. Att man skall få gifta sig, körabil, vara riksdagsledamot och göra militärtjänsten -- meninte få köpa alkohol är en bestämmelse som saknar stöd ochförankring i folkflertalet och av väldigt många upplevs somrena trakasserier. Sådan lagstiftning skall i möjligaste månundvikas.Antingen bestämmer man sig för att ändramyndighetsåldern till eller så sänker man inköpsålderntill . Vi förespråkar det sistnämnda, nämligen ensänkning av åldersgränsen.Självfallet skall en sänkning av inköpsåldern påSystembolaget också innebära att personer som är 18 årskall ha rätt att införa alkohol till från utlandet i denmängd som är tillåten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar sänka åldersgränsen för inköp ochinförsel av alkohol till .
mot · GF02So245 · 1992-01-27 00:00:00 — När de äldre patienterna vårdades på långvårdsklinikeroch sjukhem i sjukvårdens regi fanns ett säkerhetssystem iform av ansvarsnämnd och lokala förtroendenämnderuppbyggt för att ge dem trygghet i vården. När nu sammapersoner i allt större omfattning vårdas inom denkommunala äldrevården, försvinner detta. Det finns starkanledning att se över ansvarsfrågorna i den nyaorganisationen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvarsfrågor i kommunaläldreomsorg.
mot · GF02So246 · 1992-01-27 00:00:00 — Kooperativa alternativ i vården av äldre invandrare En fråga som länge har diskuterats inom invandrarnasegna organisationer är det problem som uppstår bland demsom endast talar lite eller ingen svenska. Dessa blir oftaisolerade på äldre dar. Det är svårt att delta i svensktalandepensionärsgruppers verksamheter och risken att hamna isysslolöshet och apati är stor. Detta medför också att hälsanförsämras.Man har redovisat exempel på hur invandrare påsjukhus, trots att det finns tvåspråkig personal, inte harkunnat få föra något längre samtal på sitt eget språk mer änkanske , och därför till slut legatkvar i sin säng helt passiva. Detta fenomen är ju för övrigtväl känt från alla understimulerade grupper.Diskussionen om att klara en del av detta problemgenom kooperativa former har kommit igång även blandinvandrarorganisationer. Brukare-, anhörig- ochpersonalkooperativ eller en blandning av dessa nämns isammanhanget.Så har exempelvis den i Angeredi arbetat fram en modell för att kunna driva ettdagcenter för äldre finska invandrare. Man har även fåttpengar från kommunen för att kunna starta verksamheten.Samma modell kan med fördel användas på andrahandikappgrupper t.ex. förståndshandikappade.Förnyelse av offentlig sektor i kooperativ formdiskuteras nu inom de flesta områden. Den modell somfinska folkhögskolan nu tagit fram kan förmodligen medfördel användas av många invandrargrupper. För de mindrespråkgrupperna är det kanske den enda möjligheten attkunna hjälpa sina gamla till en meningsfull vardag. Det ärdärför angeläget att följa verksamheten och spridainformation om de kooperativa möjligheterna.Invandrarrådet och invandrarorganisationerna kan utgöraen bra informationsväg. Man bör också undersökamöjligheten att via ta framutbildningsmaterial på olika språk.Civildepartementet bör genom Kooperativa rådet ta deinitiativ som behövs för att information skall nå de berördagrupperna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kooperativa alternativ i vårdenav äldre invandrare.
mot · GF02So247 · 1992-01-27 00:00:00 — Ändrade rutiner för utbetalningar Det förekommer att hyresgäster (inneboende) -- ävenmed utländskt medborgarskap -- erhåller bidrag frånsocialtjänsten till täckande av hyran. För hyresvärden är detav intresse att ingånget hyresavtal fullgörs i rätt tid vad avserde ekonomiska förpliktelserna.Tyvärr förekommer även att en dylik hyresgästutkvitterar sitt hyresbidrag men inte använder det för avsettändamål utan avviker från riket efter att således ''gratis'',d.v.s. på fastighetsägarens/hyresvärdens bekostnad, ha fåtttak över huvudet en längre eller kortare tid.Att svindel och bedrägeri förekommer är beklagligt menföreteelserna bör inte underlättas av slappa rutiner frånsocialtjänstens sida. En enkel ändring av socialtjänstensutbetalningsrutiner skulle emellertid kunna stoppa ofoget.Vid bifall till ansökan om bostadsbidrag övertagersocialtjänsten ansvaret för erläggandet av månadshyranfrån hyresgästen. Beloppet skall ju ändå utbetalas ellergireras och genom den föreslagna ändringen garanterasockså dess ankomst till rätt adressat. Utan extra arbete haralla parter gjort sitt -- har fungeratinvändningsfritt.Nu vilar socialtjänstlagen på frivillig medverkan frånklienten sida. Det innebär att om rätt till bistånd föreliggerkan biståndet inte villkoras. Därför krävs en ändring isocialtjänstlagen som ger möjlighet attvillkora bidrag när starka skäl föreligger för missbruk avbidraget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om en sådan ändring avsocialtjänstlagen att missbruk av bidrag motverkas.
mot · GF02So248 · 1992-01-27 00:00:00 — Misshandel av äldre i eget boende Misshandel inom familjen förekommer. kommerockså uppgifter om att äldre människor i eget boende, somblivit beroende av en närståendes insatser för sinomvårdnad, också kan utsättas för misshandel.Detta kan bli ett stort problem när allt fleräldre människor ges möjligheten att få sin vård och omsorgi det egna hemmet.Av naturliga skäl minskar problemet med en välfungerande hemtjänst och avlastningsservice för anhöriga.Men vet vi att det finns stora brister inom hemtjänsteni en del kommuner. Orsaken är välkänd. Det är den storabesparingsivern som därmed också ger rekryteringsproblemav vårdbiträden.Dessa brister måste i första hand undanröjas så att densom är i behov av omvårdnad inte tvingas bli beroende aven närståendes insatser på grund av att kommunen inte gerdet bistånd som vårdtagaren har rätt till enligtsocialtjänstlagen.I de flesta fall gör anhöriga stora insatser med enomsorgsfull omvårdnad, men undantag finns och det är häruppmärksamheten måste inriktas.Den utomstående person som lättast kan upptäcka attmisshandel pågår är vårdbiträdet som hjälper den äldrevårdtagaren.Därför bör kommunerna åläggas ge information ochutbildning till vårdbiträden om hur de kan upptäcka attmisshandel förekommer och hur man kan ge vårdtagarenstöd i en sådan svår situation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att socialstyrelsenåläggs vidta åtgärder, t.ex. på utbildningsområdet, syftandetill att personalen inom bättre skall kunnabedöma och hantera misshandelsfall av den art somredovisas i motionen.
mot · GF02So251 · 1992-01-27 00:00:00 — Ett EG-kontor i för handikapprörelsen Den generella välfärdspolitiken är grunden i den svenskahandikappolitiken. I arbetet med att utforma denna politikhar den svenska handikapprörelsen spelat en viktig roll.Sverige har ansökt om medlemskap i i den europeiska gemenskapen kommer attpåverka förutsättningarna för att bedriva dengenerella välfärdspolitiken. Förutsättningarna för vårafolkrörelsers arbete kommer också att förändras. Alltflerviktiga beslut kommer att fattas i Bryssel.För att handikapprörelsen skall kunna bedriva eneffektiv bevakning av det som händer på det socialaområdet inom EG erfordras resurser på plats i påsamma sätt som den svenska fackföreningsrörelsen har ettEG-kontor i . Det vore värdefullt för svensktvidkommande att EGs sociala dimension utvecklades. Härskulle svensk handikapprörelse kunna spela enbetydelsefull roll.I det fortsatta integrationsarbetet är det inte bara viktigtatt den svenska handikapprörelsen bevakar vad som händerinom EG. Genom att delta aktivt i arbetet har svenskhandikapprörelse mycket att tillföra av erfarenheter ochkunskaper till gagn för en framtida handikappolitik iEuropa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av ett särskilt EG-kontor i förhandikapprörelsen.
mot · GF02So252 · 1992-01-27 00:00:00 — I behöver mer än 100.000 människor tillsyn,hjälp eller service av något slag. Det kan vara äldre,handikappade, missbrukare, barnfamiljer, ensamma medflera. De önskar ett mjukare samhälle som satsar på enpositiv framtid åt alla.I får mer än 100.000 människor passivt stöd iform av bidrag och ersättningar av olika slag. Det är känt attoverksamhet kan bryta ner en människasnormala sociala beteende och resultera i passivitet ochuppgivenhet.Med Samhällsnyttan behövs ändrad lagstiftning som germöjlighet till att vi i organiserade former genomförsäkringskassan kan ge varandra en hjälpande hand.Behovet finns bl.a. i form av:barntillsyn påoregelbundna tiderbesök hos ensamma åldringarkontakt för personer som riskerar att bli utslagna vidinförandet av en fri alkoholpolitikkontakt förhandikappade som behöver hjälp med matinköp ochtillagningvuxenkontakt med vissa ungdomarkontaktför ensamma som behöver aktiveras genom exempelviskulturella aktiviteterområdesservice i glesbygdutförande av enkel miljövård och landskapsvårdHos oss alla finns det en inneboende kraft att vilja görarätt för sig i samhället. Låt oss tillvarataga dessa resurser.Många av de nuvarande passiva bidragsmottagarna kanutföra en samhällsnyttig verksamhet. Med deras kunskap,erfarenhet och kreativitet kan vi starta projektetSamhällsnyttan. Det är hög tid för en ny positiv utvecklingoch förändrade attityder. Att få bidrag utan meningsfullmotprestation bryter ner människor. De förlorar sin plats itillvaron och mår psykiskt dåligt. finns i dagensSverige ett stort hjälpbehov som inte av. Medsamhällsnytta kan vi uppnå ett mjukt människovärdigtSverige trots dagens kärva ekonomi. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt projekt införs för över 100000 passiva bidragstagare,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt projekt införs för att ge tillsyn och hjälptill över 100000 behövande medborgare.
mot · GF02So253 · 1992-01-27 00:00:00 — Vi har i en otidsenlig lagstiftning när det gällerservering av drycker . Servering avalkoholdrycker regleras genom lagen av handel meddrycker (1977:293).I lagen stadgas att servering av starköl-vin-sprit fårpåbörjas tidigast . Detta regelverk skapar enligt våruppfattning en misstro bland folk och främjar inte på någotsätt kampen mot alkoholmissbruk.Enligt vår uppfattning är det viktigare atttillståndsmyndigheten vid sin prövning avutskänkningstillstånd ser till att hanteringen avalkoholhaltiga drycker sköts av seriösa företagare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att 46§ lagen (1977:293) om handel med drycker utgår.
mot · GF02So254 · 1992-01-27 00:00:00 — Handikappades möjlighet till leasingbil infördes nya och förbättrademöjligheter för handikappade att få bilstöd. Det var enefterlängtad reform som liberalerna motioneratom under flera år.De nya reglerna innebär att den grundförutsättning somtidigare fanns -- att den handikappade behövde bil för attkunna arbeta eller genomgå utbildning eller rehabilitering --är borta. Dock har tolkning av''väsentliga förflyttningssvårigheter'' medfört att vissagrupper fått svårt att få bilstöd, bl.a. de som har andrafunktionshinder än gångsvårigheter.Att ha tillgång till bil innebär att en handikappadsrörelsefrihet ökar högst väsentligt. Men trots att bilstödetfinns kan en funktionshindrad av någon anledning ej viljaeller kunna köpa en bil på grund av svårighet att få frammedel till kontantinsatsen. Han kan också bli nekad bilstöddärför att funktionshindret av ej bedömssom väsentlig förflyttningssvårighet. För mångahandikappade blir då färdtjänst enda alternativet till egenbil. Den kommunala färdtjänsten har under senare årförbättrats, och i vissa kommuner kan handikappade i daganlita färdtjänst vid arbetsresor till samma kostnad som förett månadskort.Detta har dock visat sig kunna få mycket storaekonomiska konsekvenser för kommunen. kunna bli billigare för en kommun att köpa en bil tillden handikappade i stället för att betalafärdtjänstkostnaden varje månad.I det läget skulle leasing av handikapputrustad bil kunnavara ett bättre och billigare alternativ för såväl denhandikappade som kommunen. Den handikappade fårstörre rörelsefrihet och kommunen skulle endast behövabetala kostnaden för bilresor.En annan lösning är att inte kommunen står för självakontraktet utan låter bilföretaget leasa ut bilen direkt tillden handikappade med ekonomisk hjälp från stat ochkommun.Det har sagts att detta skulle vara en både dyr och dåliglösning. Detta tror vi inte riktigt på. Man bör kunna hållakostnaden på samma nivå som förut. En handikappad hardäremot svårare att göra enklare underhåll eller rätta tillsmärre fel än en frisk person, varför fullserviceleasing är ettutmärkt alternativ för den handikappade och görhanteringen för den handikappade mycket lättare. Man kanockså låta en annan handikappad överta en leasad bil närföregående användare kan utnyttja den. Manskulle då inte behöva återställa den i ursprungligt skick.Men för att kunna medge leasing av handikapputrustadbil måste statsbidragsbestämmelserna ändras så att ävenbilföretag, och inte endast privatpersoner, kan erhållabidrag till specialutrustning. Dessutom finns redan i dagsvensktillverkade bilar som erbjuder viss speciellutrustning, som gör det lättare för handikappade att köra.Därtill måste kommunen få rätt att av statsbidragsmedeltill färdtjänsten bidra till leasingkostnaden motsvarandekostnaden för bilresor till och från arbetet. Regeringen haraviserat att den kommer att återkomma till meden omfattande handikapp-proposition. I detta sammanhangbör regeringen föreslå lösningar på de frågor vi här harbehandlat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidragsbestämmelserna förfärdtjänst.
mot · GF02So257 · 1992-01-27 00:00:00 — ingås i ca 36 000 äktenskap, samtidigtsom ca 20 000 upplöses. Det innebär att ca 25 000 barnunder upplever att deras hem splittras. Faktum är attmajoriteten av alla svenska barn inte bortillsammans med sina båda biologiska föräldrar. Dettainnebär ofta att barnen, men även föräldrarna, far mycketilla. Ca 40 000 vuxna genomgår separationskriser. Manräknar med att utläkningstiden för en sådan kris är ,som alltför ofta består av ensamhet, frustration ochinte sällan ett begynnande alkoholmissbruk.För att möta denna stora problematik finns i hela landet45 rådgivningsbyråer. 33 av dessa drivs av landsting, 12 avprimärkommuner. Dessutom finns ca 60 filialmottagningar.Totalt finns i landet ca 130 familjerådgivartjänster.F.n. är det oklart vem som kommer att vara huvudmanför familjerådgivningen. föreslog i enrapport att socialtjänstlagen ändras så attkommunerna åläggs att bedrivafamiljerådgivningsverksamhet. har inget beslutfattats. dras resurser för familjerådgivning inav flera landsting med hänvisning till kärv ekonomi ochoviss framtid.Detta innebär att en verksamhet som egentligen bordefördubblas på grund av det stora behovet och de långaköerna, istället skärs ned! Det är djupt olyckligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om huvudmannaskap förfamiljerådgivningsverksamheten samt om förstärkning avdenna.
mot · GF02So259 · 1992-01-27 00:00:00 — Handikappade har möjlighet attfå ekonomiskt stöd för inköp och handikappanpassning avbil, s.k. bilstöd. Detta är alldeles utmärkt och har lett till attmånga handikappade själva klarar sina transportbehovutan hjälp av färdtjänsten.Dagens levnadskostnader, bl.a. den starka ökningen avboendekostnaderna, slår extra hårt på alla med lågainkomster. Alltfler handikappade som med hjälp avbilstödet fått tillgång till egen bil, som ger möjlighet för dematt klara sina särskilda behov, har inte råd att köra bilen.Deras inkomster räcker helt enkelt inte till att täckakostnaderna för drivmedel, service och underhåll, skatt ochförsäkring. Problemet är särskilt stort för handikappadeungdomar som lyckats få ett jobb. Bara undantagsvis ärderas lön så hög att de skulle ha hållit sig med bil om de intevarit handikappade.Det är nödvändigt att det nuvarande bilstödetkompletteras så att de som efter noggrann prövningbeviljats stöd för inköp av bil samt kostsammaanpassningsåtgärder också ges ekonomiska möjligheter attanvända bilen. Detta kan ske t.ex. genom att kostnader fördrift och underhåll av i övrigt bilstödsberättigad bil tas medi underlaget för beräkning av handikappersättningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om komplettering av bilstödet förhandikappade.
mot · GF02So260 · 1992-01-27 00:00:00 — har politiker och andra blivitpinsamt medvetna om hur illa det är ställt för många äldre.Idag är den slutna vården det enda boendealternativet förmånga äldre människor. Situationen att bo ensam ochisolerad är heller inte ovanlig ens bland människor som harsvårt att klara den egna hygienen mm. Många äldremänniskor far väldigt illa då de kommer i kläm mellan olikavårdformer. Genom en plats på ålderdomshem skullemånga människor kunna beredas den omsorg de så välbehöver. Fördelarna är också:en tryggare och värdigaretillvaro på ålderdomshem är önskvärd av mångamänniskorkostnaderna för vård på ålderdomshem ärbetydligt lägre än inom den slutna vården (besparing ca100.000 kronor per person och år)en del lägenheterfrigörs för exempelvis ungdomarunder rådande kris inombyggbranschen är det möjligt att bygga till jämförelsevis lågkostnad som byggbranschen får nyttigaarbetstillfällenDet är oerhört angeläget att komma igång medbyggandet utan onödigt dröjsmål. Vid behov kan byggandetlånefinansieras då det rör sig om mycket lönsammainvesteringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stimulera kommunerna attsnabbt börja bygga ålderdomshem.
mot · GF02So262 · 1992-01-27 00:00:00 — Alkoholservering i kombinerad butiks- och serveringslokal Som småföretagare måste man som regel ständigtförändra och förnya inom sitt verksamhetsområde för attuppnå bättre lönsamhet. kan man stöta på vissaonödiga hinder. Om man t ex driver en butik som säljersmörgåsar och drycker för avhämtning, erhåller mansärskilt tillstånd för servering av öl klass II.Önskar innehavaren utvidga verksamheten medbordsservering för enklare rätter och tillstånd föralkoholservering av öl klass I och vinrättigheter, avslåsansökan med följande motivering: ''Vid tillståndsprövningskall betraktas att serveringsrörelse för alkoholdrycker inteenligt praxis kan kombineras med butiksrörelse eller annandetaljhandel.'' (Se bestämmelser rörandehandel och drycker ).Vi menar att detta är en form av onödigt krångel somden tillsatta alkoholkommissionen bör se över. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alkoholservering skall tillåtasi kombinerad butiks- och serveringslokal.
mot · GF02So264 · 1992-01-27 00:00:00 — startade 1990försöksverksamhet med en bokklubb för punktskriftsläsare.Syftet var att på detta sätt göra litteratur som inte finns atttillgå på annat sätt tillgänglig i punktskrift. Utgivningen harpå detta sätt blivit ett komplement till den försäljning ochutlåning som sker från Talboks- ochPunktskriftsbiblioteket.Det finns ett tusental blinda personer i som kanläsa punktskrift. De är i alla åldrar. har slagitmycket väl ut och överträffat alla förväntningar om antalmedlemmar och sålda böcker. har 1.490 böcker såltspå 10 erbjudanden, omkring 150 böcker per erbjudande.En av principerna i bokklubben är att priset skamotsvara bokklubbspriset för vanliga böcker. En annanmålsättning är att stimulera blinda personer att läsa merpunktskrift. Det innebär att produktionskostnadernakraftigt överstiger intäkterna trots att böckerna kostar cirka125 kronor styck.Det stora intresse som finns för bokklubben har medförtatt det behövs ett särskilt anslag för verksamheten på cirka1,8 milj. kronor. Det är nämligen inte rimligt att ta detnuvarande anslaget till punktskriftsprojekt i anspråk,eftersom flera andra viktiga insatser då skulle få upphöra.Det är också omöjligt att minska på ambitionsnivån ibokklubben. Verksamheten omfattar 6 erbjudanden per årmed en huvudbok och två alternativböcker. En lägreambitionsnivå vore inte värt namnet bokklubb. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till bokklubb förpunktskriftsläsare.