mot · GF02Kr252 · 1992-01-27 00:00:00 — ''Kultur i arbetslivet'' blev ettbegrepp som en väg att öka kulturintresset hos nya grupper.Beslut om kultur i arbetslivet fattades centralt av LO ochTCO. En flerårig försöksverksamhet ledde till ettriksdagsbeslut . Huvudansvaret för kultur i arbetslivetlades på arbetsplatserna och de fackliga organisationerna.Man utgick från tanken att det går lättare att bryta nersociala och kulturella hinder i den vardagliga miljön än attfå människor att uppsöka för dem främmandekulturmiljöer. Betydelsen av det egna skapandetunderströks.Verksamheten bygger på gemenskapen påarbetsplatserna och påverkan från arbetskamrater. För attfå en bra lokal förankring har de fackliga organisationernavalt en modell med ombud för olika kulturinriktningar t.ex.bok-, konst- eller teaterombud.Aktiviteterna skiftar från arbetsplats till arbetsplats ochspänner över hela kulturområdet. Det finnscirkelverksamheter, körer, orkestrar, konstföreningar,skapande konst- och konsthantverksgrupper, amatörteater,arbetsplatsbibliotek, bokförsäljning, ''gräv-där-du-står'',skrivarverksamhet, foto, video, radio, gemensamma besökpå teatrar, konserter m.m. Man samarbetar medstudieförbunden och med organisationer som Skådebanan,Konstfrämjandet, ,och Sveriges KonstföreningarsRiksförbund.Kultur i arbetslivet har sin största betydelse som ett''verktyg'' för att rättvisare fördela samhällets insatser påkulturområdet.Samhällets kulturpolitiska insatser finansieras ihuvudsak genom skatter. Större delen av skatteintäkternakommer från de stora grupperna av löntagare. Samtidigtstår dessa till stor del utanför det som blir resultatet avkulturpolitiken.Klyftorna mellan dem som regelbundet deltar ikulturlivet och dem som sällan eller aldrig gör det är tyvärralltför stora.Många ovana besökare känner sig främmande ochanonyma på kulturinstitutioner. De upplever ettpsykologiskt motstånd som leder till att besök inte blir av.Gruppbesök på kulturinstitutioner tillsammans medvänner eller arbetskamrater är en bra metod för attövervinna känslan av osäkerhet. De som är ointresseradebrukar inte svika sina kamrater genom att bryta sig ur engrupp med god sammanhållning. Skådebanan och andrapublikorganisationer har här en viktig uppgift att fylla.Den egna skapande verksamheten är ofta en viktiginkörsport till ett vidgat kulturdeltagande. Den ökar ocksåuttrycksförmågan och därmed självförtroendet. Ettaktuellt exempel är ett projekt där ungdomar -- de flestamed låg utbildning -- stärkt sitt självförtroende och sinsjälvkänsla genom att spela rockmusik.En viktig grupp att försöka nå är invandrarna. Genomatt engagera dem i kulturaktiviteterna lär de känna vårkultur som de berikar oss med sin kultur.Förståelsen för varandras skilda erfarenheter ökar ochmotverkar tendenser till främlingsfientlighet och rasism.Mellan 1,5 och 2 miljoner svenskar läser aldrig ellerytterst sällan en bok.Läsvanorna är i hög grad klassbundna, det har en radkultursociologiska forskningsrapporter visat. Det är rollen iarbetslivet, tillsammans med inkomst och utbildning som ihuvudsak bestämmer människors förhållande till böckeroch läsning. Arvet av det som kallas ''kulturellt kapital'' ärmycket ojämnt fördelat.Omkring tre fjärdedelar av LOs medlemmar lånar sågott som aldrig böcker på kommunens bibliotek.Kultur i arbetslivet har därför satsat på bibliotek ianslutning till arbetsplatsen.På har verksamheten -- i egen regi eller isamarbete med kommunbiblioteken -- fått stor omfattning.Det finns nu närmare 1 000 kommunalt anknutna arbetsplatsbibliotek i 131kommuner. Närheten till böckerna, det enklautlåningsförfarandet och läsintresserade arbetskamraterhar bidragit till rekryteringen av nya låntagare.Av stor vikt är intresset och engagemanget hosarbetsplatsens eget bokombud. Undersökningar visar att dearbetsplatsbibliotek där arbetstagarna själva viafackföreningarna eller på annat sätt tar ansvar förverksamheten har fungerat bäst.Det är därför angeläget att fler intresserade kan fåutbildning för att kunna vara bok- eller kulturombud på sinarbetsplats.Angeläget är också att även fackliga organisationer fårmöjligheten att söka bidrag för att startaarbetsplatsbibliotek. Man kan sedan välja att samarbetamed folkbiblioteken och/eller kulturfrämjandeorganisationer för att trygga och utveckla bokförsörjningen.Ett annat led i strävandena att föra ut böckerna iarbetslivet är bokförsäljning på arbetsplatserna. Här spelarLitteraturfrämjandet en viktig roll bl.a. genom ''En bok föralla''.Flera fackliga organisationer har tillsammans medLitteraturfrämjandet genomfört ett stort antal projekt föratt stimulera bokläsandet på arbetsplatserna. I projektenhar det ofta ingått en särskild barn--föräldrasatsning.Bokombuden har sökt upp småbarnsföräldrar påarbetsplatserna och personligen överlämnat barnböcker tilldessa och delat ut en informationsfolder som bl.a.tar upp högläsningens betydelse även för mycket små barn.Litteraturfrämjandet har tillsammans med fackligaombud också startat arbetsplatsbibliotek. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Bidrag för utvecklingsverksamhet inomkulturområdet för anslagsposten Kultur i arbetslivet anvisar2000000 kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således .