mot · GF02T202 · 1992-01-27 00:00:00 — Vägtrafikens och bilismens kostnader Diskussionen om vägtrafiken och bilismens kostnaderför den enskilde och samhället har varit intensiv undersenare tid. Dessa frågor har också behandlats i sambandmed den stora skattereformen. En rad förändringar hargenomförts som medfört ökade kostnader för såvälkollektivtrafiken som privatbilismen.Förändringarna har motiverats av kraven på ökadlikformighet och neutralitet i beskattningen av olikatransportmedel och energislag. Förändringarna har ocksåmotiverats av miljöskäl och av fiskala skäl.I diskussionen om bilismens kostnader för den enskildehar meningarna varit starkt delade. Det gäller bland annateffekterna för kollektivtrafiken kontra privatbilismenliksom effekterna för olika grupper och regioner av olikaskatters och avgifters inverkan. Ett annat exempel ärklassificeringen från miljösynpunkt av olika drivmedel iolika skatteklasser.Riksdagen beslöt att höja reseavdragetför arbetsresor på grund av de inträffadekostnaderna. Det var en bra åtgärd.Med det geografiskt spridda boende som finns i t.ex.Norrbottens inland är det svårt att skapa en effektivkollektivtrafik. I storstadsområdena möjliggör det storabefolkningsunderlaget betydligt bättre förutsättningar fören väl utvecklad kollektivtrafik. Det är därför särskiltangeläget att kostnaderna för privatbilismen i glesbygd kanhållas på en rimlig nivå -- detta för att stimulerautvecklingen i glesbygden. En sådan åtgärd är attfordonsägarna i inland har en reduceradfordonsskatt. Den minskade kostnaden motsvarar docknumera endast en tankning av en medelstor bil.En möjlig väg att åstadkomma en förbättring för deglesbygdsboendes del i detta avseende kan vara endifferentiering av bensinskatten. Följande exempel visar ettsätt att lösa detta utan att minska statens intäkter fråndrivmedelsbeskattningen.I början av 1989 fanns ca 95 000 personbilar i trafik ägda av personer och företaginom stödområde 1. Detta motsvarar av dettotala antalet personbilar i trafik.En teoretisk beräkning av kostnaden för staten av enpunktskattesänkning av bensinskatten med /liter i detta område kan ta sin utgångspunkt i denstatistik som SCB redovisar om bränsleleveranser till olikakommuner inom stödområde 1. Med anledning av denna statistik kan mängdenmotorbensin som 1989 levererades beräknas . Detta innebär att ettpunktskattebortfall i det aktuella området skulle kostastatskassan ca per år.Denna kostnad är marginell om den fördelas på denstora fordonspark som trafikerar exempelvisstorstadsområdena.Vi anser att vägtrafiken och bilismen är en av framtidensviktigaste frågor. Oavsett om vi är privatbilister ellerkollektivtrafikanter, oavsett om vi är näringsidkare ellerkonsumenter, har vi ett starkt intresse av hur de framtidakommunikationernas förutsättningar och utveckling ter sigför såväl den enskilde som för samhället i stort.Av ovan redovisade skäl anser vi det angeläget att nugöra en samlad översyn av dessa frågor. Särskilt angelägetär det att bedöma de fördelningspolitiska effekterna för denenskilde och för olika regioner av nuvarandebeskattningsregler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en samladsamhällsekonomisk och fördelningspolitisk översyn avvägtrafikens och bilismens kostnader, särskilt avseendeglesbygdsbilismen.