mot · GF02T221 · 1992-01-27 00:00:00 — är ett av mesttättbefolkade områden. Att bo i harmånga fördelar. Här finns rika möjligheter till arbete ochutbildning liksom kultur, fritids- och friluftsliv.Dagens storstadsfamilj rör sig i hela regionen. Det gällervuxnas arbetsresor och barns och ungdomars resor tillskolor och fritidsaktiviteter. Till detta kommer transportersom krävs för att försörja regionens invånare med varor ochtjänster av olika slag.Vi socialdemokrater vill tillförsäkra länets invånare enregion med en god livsmiljö varhelst i länet man bor ocharbetar. Detta förutsätter en aktiv och genomtänktsamhällsplanering där kommunernas lokala planeringmåste sättas in i sitt regionala och nationella sammanhang.I samhällsplaneringen för en god miljö ingår ocksåplanering för en säker och miljövänlig energitillförsel ochför en väl fungerande avfallshantering.TrafikenTrafiken är utan tvekan det främsta hotet mot en godmiljö i . Utsläppen försurar markoch vatten. Gamla byggnader och stenskulpturer vittrarsönder. Föroreningarna medför, tillsammans med bullretfrån bilar, tåg och flyg, stora hälsorisker för de människorsom bor och arbetar i Stockholmsregionen.För att nå de mål om minskade kväve- och svavelutsläppsom beslutat om och därmed minska störningarnafrån trafiken i vår region, krävs en kombination av åtgärder.Utbyggnad och förbättring av kollektivtrafiken,utbyggnader av vissa kringfartsleder, ekonomiskastyrmedel och teknisk utveckling är viktiga delar. Vi måsteockså ställa hårdare krav på bilproducenterna så attframtidens bil blir betydligt minde miljöfarlig än i dag.Den socialdemokratiska regeringen tog 1990 initiativ tillatt en särskild förhandlare fick till uppgift att, tillsammansmed intressenter för finna lösningar påde speciella miljö- och trafikproblem som vi brottas med iStockholmsregionen. I slutskedet av förhandlingarnaförutskickades ett riktat statsbidrag på 3,5 miljarder kronortill vår region, att betalas ut när helheten var klar.Resultatet, den s.k. , innebär enkraftig utbyggnad och förbättring av kollektivtrafiken iStockholmsregionen. Det handlar dels om kraftiga ny- ochreinvesteringar i spårsystemen, dels om förbättringar avbusslinjenätet i innerstaden. Vidare ingår en utbyggnad avden s.k. ringen och en yttre tvärled för att förbättravägtrafiken. Finansieringen av kringfartslederna förutsättsske ge genom vägavgifter. har uppdraget attutreda hur ett elektroniskt system kan utformas.Moderaterna i har sagt nej till avgifter avdenna typ. Därmed riskeras hela uppgörelsen. Ävenfolkpartiets nej till Västerleden riskerar uppgörelsen. Detär alldeles nödvändigt dels för miljöns skull, dels för att göradet möjligt att korta restiderna från förorternasbostadsområden, att intentionerna i Dennisuppgörelsenfullföljs som planerat. Regeringen bör, i enlighet medriksdagens fattade beslut, betala ut de särskiltavsatta medlen för kollektivtrafiksatsningar iStockholmsregionen.Vidare bör regeringen medverka till att planeringen avkringfartslederna, såsom det uttalats i de miljö- ochnäringspolitiska propositionerna, medverkar till enlångsiktigt god hushållning med mark och vatten och attplaneringen i övrigt görs med stor naturvårdshänsyn.Ur miljösynpunkt är det ett oeftergivligt krav attjärnvägen till snabbt kommer till stånd. Vägnätetoch miljön runt är hårt belastade ochtål på vissa sträckor inte dagens och absolut inte ytterligarepåfrestningar. Regeringen bör medverka till atthuvudmannaskapet avgörs och att arbetenapåskyndas.Det är också motiverat av arbetsmarknadsskäl.Den miljötekniska utvecklingen påkollektivtrafikområdet måste uppmuntras. Den dåvarandesocialdemokratiska ledningen i landstingbeslutade exempelvis om inköp av etanoldrivna bussar,vilka nu trafikerar ett antal innerstadslinjer i Stockholm.Det handlar också om att utveckla s.k. hybridbussar, somkan konverteras mellan el och bensin, att utveckla systemmed tillförsel av elenergi till bussar via gatunätet osv. Fördetta ändamål bör transportforskningsberedningen tillförasvissa medel.Arlanda flygplatsArlanda flygplats fungerar som en ''navflygplats'' förhela med mycket stor internationell, nationell ochregional trafik.Bullret är en av de svåraste störningarna från flyget. Detpåverkar många människor och är svårt att helt få bort.Redan i dag är stora områden med många boende kringArlanda svårt bullerstörda. När trafiken utvidgas ytterligaregenom att en tredje landningsbana byggs, innebär detförsämringar för ännu fler. Det är därför viktigt attmiljöhänsynen får spela en avgörande roll när det gäller deåterstående besluten om den tredje landningsbanan påArlanda.Det behövs dessutom åtgärder för att minska effekternaav den nuvarande trafiken. Trafiken bör regleras så att debullrigaste planen inte tillåts starta och landa nattetid.En differentiering av landningsavgifterna bör prövas isyfte att minska bullret, men också andra miljöskadligaeffekter som t.ex. avgasutsläpp.Den metod som används för bullermätningar gerett medelvärde av bullret utslaget över tiden. Den börkompletteras med mätningar av det faktiska maximalbullretvid varje enskilt tillfälle. Det är motiverat av att det ärsådant max-buller som stör t.ex. sömnen.Utsläpp från flyget bidrar till till övergödning ochförsurning av marken kring flygplatsen. De nya, tystare ochbränslesnålare flygplanen släpper tyvärr ut mer kväveoxiderän de äldre planen. Det är därför angeläget attteknikutvecklingen drivs på för att ytterligare förbättramotorerna.Vid koncessionsprövningar bör man utgå från absolutatak vad gäller utsläpp till naturen och inte relateras tillantalet resande eller flygrörelser. Prövningen måste såledesalltid utgå från vad människor och natur tål.Sedan länge har glykolanvändningen vid avisning avflygplan varit ett stort miljöproblem. Glykol har runnit neri marken och vattendragen runt . Mycket tyderdock på att systemet fortfarande släpper ut en del glykol inaturen. Den nuvarande hanteringen innebär dessutomstora påfrestningar på personalens arbetsmiljö.För framtiden behövs fasta avisningsplatser för allt flygvid , där man tar hand om överskottsglykolen på ettmiljöriktigt och ekonomiskt sätt. Ingen glykol får komma uti naturen. Dessutom bör berörd myndighet åläggas attomedelbart upprätta en plan för saneringen av ochområdena runt omkring och påbörjagenomförandet. Vid sidan av glykolen är urea, som användsför att isa av banorna, ett hot för markerna kring Arlanda.Så länge kemikalier måste användas för att klaraflygsäkerheten måste de samlas upp och hindras från attkomma ut i naturen. Ett system för uppsamling av ureamåste upprättas.Det pågår viktigt forsknings- och utvecklingsabete föratt få fram andra miljövänliga metoder att hålla banornafria från is. Det är viktigt att detta arbete påskyndas för attså snart som möjligt leda till konkreta resultat.Arlanda gränsar till vattenförande rullstensåsar som ärviktiga för många människors vattenförsörjning. Arlandaligger dessutom nära och Märstaån, som är endirekt kontakt mellan flygplatsområdet och Mälaren.Mälaren förser hundratusentals människor meddricksvatten och en ökad förorening skulle bli förödande. Ivissa avseenden ligger värdena redan nu i farlig närhet avvad naturen tål, t.ex. är halten av fosfor hög.Det är med anledning av detta viktigt att understryka vid bedömningen av en stor flygplats inverkan påmiljön bedömer också inverkan från verksamheter i direktanslutning till flygplatsen.Stockholms skärgård -- en unik oasDen vackra natur som våra kuster och skärgårdenerbjuder är en viktig rekreationskälla som ger möjlighetertill fina naturupplevelser för alla som vistas där. Skärgårdenär också hembygd för människor som lever ochverkar där. Stor hänsyn måste visas för att det rörligafriluftlivets intressen inte mer än nödvändigt ska inkräktapå de fastboendes intressen. Allemansrätten ger invånarna iStockholmsregionen unika möjligheter att under ansvartillbringa sin fritid i skärgården. Denna urgamla sedvänja ären omistlig del av vårt kulturarv och måste skyddas mot allaangrepp från marknadsliberalers profithunger.Stor hänsyn måste tas till växt- och djurlivet vid vårastränder. För att minska störningar från såväl båtar iyrkestrafik som fritidsbåtar är det rimligt att införa någonform av miljöprövning som inte bara omfattar självafarlederna. Även fartyg bör miljöprövas innan de sätts in ireguljär trafik. En sådan miljöprövning måste gälla såvälutsläpp som påverkan på stränder och havsbotten. Man börockså överväga miljöavgifter på färjetrafiken. Avgifternakan användas för att skydda och återställa skador påstränder och egendom. För fritidsbåtar bör samma krav påavgasrening som gäller bilar införas.MälarenMälaren är regionens huvudsakliga vattentäkt. Omvattnet förorenas genom ett fartygshaveri eller genomalltför stor användning av kemikalier i jordbruket medåtföljande läckage äventyras vattenförsörjningen förhundratusentals människor.Ur miljösynpunkt är transporter på bättre änvägtransporter. Fartygen måster dock åläggas att garanteraen fullgod säkerhet, inte minst när det gäller transport avmiljöfarligt gods. Därför bör krav på dubbla bottnar för defartyg som trafikerar och skärgårdens farvatteninföras. resurser måste också förstärkasgenom att ett miljöskyddsfartyg permanent stationeras iSödertälje.Avloppsvattnet som leds ut i måst vara renatmed tillräckliga och miljömässigt rena metoder.Kemikalieanvändningen i jordbruket runt måsteockså minskas. Ett sätt att åstadkomma detta är att ökamiljöavgiften på handelsgödsel.AvfallsfrågornaÅr 1988 producerade varje invånare i igenomsnitt hushållsavfall. Till detta kommer industriavfall. Den enskilde kan i sittvardagsbeteende ta ett stort ansvar för att minska avfallet,men samhället måste också ta sitt ansvar när det gäller destrukturella besluten om miljön. Målet bör vara att av det avfall som produceras i regionen skallåtervinnas. Detta förutsätter dock att man på riksnivåupprättar marknader för de återvunna produkterna.Exempel på åtgärder som bör vidtas är att kräva att andelenreturpapper i tidnings- och journalpapper ska ökas från årtill år, att stimulera utbyggnaden av returpappersbruk.Regeringen bör ta initiativ till en diskussion mellanindustrin, renhållningsbranschen och kommunerna för attundersöka möjligheterna till en bättre och utökad marknadför källsorterat material. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fullföljandet avDennisuppgörelsen samt utbetalning av reserverade medel,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om påskyndande av arbetena medjärnvägen till ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den miljötekniska utvecklingenpå kollektivtrafikområdet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöaspekterna på och omkringArlanda flygplats,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värnandet omallemansrätten,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöprövning m.m. för trafik iskärgården,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skyddet av ,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om marknad för källsorteratavfall.1