mot · GF02U532 · 1992-01-27 00:00:00 — Viss riskkan således finnas att båda parter, arbetsgivar- ocharbetstagarorganisation, har ett gemensamt intresse av attfälla kvinnan på grund av de stora kostnader som kandrabba stat och kommun om en offentliganställd kvinnaskulle vinna. De svenska monopoliseradearbetsmarknaderna med kollektivavtal över större delen avarbetsmarknaden kan riskera att drabba enskilda kvinnorsmöjligheter till förbättrad löneutveckling. Duktiga enskildakvinnor kan då inte ge ''draghjälp'' i lönehänseende.Den objektiva arbetsvärdering man försöker tillämpa iEG har gynnat kvinnor. Ett av de mera kända rättsfallen ärden kokerska som gick till högsta engelska nationellainstans, House of Lords, och krävde samma lön som enmanlig maskinist. Lorderna värderade hennes arbete likahögt och hon fick en 30-procentig lönehöjning. Principielltviktig är också Danfoss-domen som ökat arbetsgivarensbevisbörda.10.2 PrestationDet är synnerligen angeläget att det viktigaste kriterietvid arbetsvärdering blir prestation. Lönen bör beräknasenligt prestation per tidsenhet. Tidsåtgången är ett viktigtkriterium. Givetvis måste även buller och arbetsmiljö vägasin, men prestationen får inte nedvärderas, då förlorar helaarbetsmarknaden i effektivitet.Om mått för objektiv bedömning av prestation kan tasfram och tillämpas kommer kvinnor att vinna på det. Detär ju just den subjektiva negativa värderingen som oftadrabbar kvinnor. Det är därför synnerligen viktigt attarbetskravet noggrant analyseras vid arbetsvärdering för attinsatsen skall kunna mätas på ett rättvist sätt.10.3 Årsplan för jämställdhetDe svenska arbetsgivare som har kollektivavtal, det villsäga av arbetsmarknaden, har tidigarekunnat avstå från årlig jämställdhetsplan genom att hänvisatill kollektivavtalet. Detta tycks inte vara möjligt i de flestaEG-länder och har även ändrats här. Dock är intearbetsgivarna, såsom i , tvingade att insändadessa planer för kontroll och efterlevnad. Inte förrän densvenska jämställdhetslagen utsatts för några prövningar iEuropadomstolen vet vi egentligen om lagen hållereuropeisk kvalitet. Skulle så inte vara fallet, bör dengivetvis justeras. Men en sådan prövning förutsätter svensktmedlemskap i , vilket i detta avseende skulle varavärdefullt för kvinnorna.10.4 PensionerSvenska kvinnors pensionssituation är avsevärt sämre änmännens, precis som i de flesta andra länder. Situationenhar inte förändrats påtagligt, trots kvinnors inträde påarbetsmarknaden. Detta grundar sig på att kvinnor underlång tid ofta arbetar deltid och i andra fall på att de inte fårihop de nödvändiga 30 åren. Bland de nya tecknarna av nyaprivata pensionsförsäkringar har kvinnor varit i majoritetde . Denna sparform har dock drabbats av en15-procentig avkastningsskatt, vilket försämrat möjlighetenför dagens kvinnor att spara till en trygg ålderdom jämförtmed tidigare generationers. Den nya regeringen har nusänkt skatten till , men målet bör vara att avskaffadenna skatt. Det krävs många nya åtgärder för att frigöraviljan till pensionssparande. ATP-systemet har en olyckligkonstruktion med ekonomiska skadeverkningar. Vid dennödvändiga anpassningsprocessen måste hänsyn tas tillkvinnors speciella behov och villkor.Fostran av barn ger i vissa andra länder bättre pensionän i . I och finns till exempelmöjlighet att räkna pensionstid för vård av barn under sjuår. En motsvarande rätt för svenska kvinnor, som deborgerliga länge krävt, skulle påtagligt höja pensionen förmånga svenska kvinnor som inte får ihop de nödvändiga 30åren för full pension. En sådan rätt skulle kunna räknasautomatiskt i samband med att RSV och RFV fastställerpensionspoängen för året. Kvinnors pensionsvillkor är ettområde där europeiska kvinnor skulle kunna ge varandrastor politisk hjälp.11. KarriärTrots det stora svenska kvinnliga deltagandet påarbetsmarknaden toppas endast ett börsföretag av enkvinna. I till exempel är det fler, men däraccepteras på ett annat sätt än hos oss att det krävs hjälp föratt hinna klara både karriär och stor familj och att dennahjälp måste kunna finansieras av familjerna. bör idetta avseende ta intryck av den hänsyn till realiteterna idetta avseende som finns i flera europeiska lagstiftningar.11.1 MytbildningFörutom den direkta jämställdhetslagstiftningen utgårsvensk lagstiftning, i större utsträckning än på andra håll,från att kvinnor och män är jämställda trots att de ''de facto''inte är det. Detta riskerar att cementera könsorättvisor, attgöra lagstiftningen ''könsblind''. I EG erkänner manorättvisorna och koncentrerar sig på att vidta åtgärder motdem. Därmed inte sagt att alla problem avskaffas med ettdrag. Man måste dock erkänna problemen för att kunnafinna lämpliga lösningar. En mytbildning som grundar sig påatt det är möjligt att ta fullt föräldraansvar för en storbarnaskara och familj, som en topprestationutförs på arbetsmarknaden, snarare stjälper än hjälperkvinnorna. I flera andra länder erkänner man att detta storaansvar kräver hjälp och lagstiftar därefter. När arbetskravetinte erkänns riskerar prestationen att nedvärderas.Fostrargärningen måste få ett större erkännande ochbefintliga könsorättvisor påvisas och erkännas.11.2 Förvärvsarbetar -- men blir inte cheferSvenska kvinnor förvärvsarbetar i mycket högutsträckning när barnen är små. konstateraropinionsinstitutet att majoriteten svenskakvinnor skulle vilja ta hand om sina små barn själva. Därtillhar de en ganska negativ syn på sin egen insats påarbetsmarknaden, genom att de i större utsträckning än påandra håll ser arbetet endast som ett sätt att hämta pengar.Trots den höga förvärvsfrekvensen är det tunnsått medkvinnor i näringslivets topp. Kvinnorna synes nå upp tillmellanchefsnivå innan de slår i det så kallade glastaket. Detär något bättre på den offentliga sidan. EG synes inte såenhetligt i dessa avseenden. Medvetenheten inomkommissionen att få kvinnor på toppnivå är dock stor. Dettadrar med sig kvinnor på lägre nivåer, något som bordeuppmärksammas mer även hos oss. Systemet med enmentor/stödperson bör på frivillig bas prövas i störreutsträckning.11.3 Politisk representationSverige ligger på en tätposition när det gäller kvinnligpolitisk representativitet. Den bör vi bevara och vara stoltaöver. Det går visserligen framåt för kvinnorna i denationella parlamenten i , men i olika takt.Spanien har satsat hårt på att snabbt få fram kvinnor, påandra håll har det gått långsammare. Alla länder ligger dockefter oss, de flesta långt efter. Vid en EG-jämförelse harSverige på denna punkt en starkt föredömlig position somvi bör slå vakt om. Kvinnors delaktighet i svensk politik ochpå svensk arbetsmarknad kan bli en tillgång i EG-samarbetet.11.3.1 ValsystemenEn påverkande faktor är valsystemens utformning. Hurstark denna faktor är i olika länder tvista de lärde om, mendet kan konstateras att majoritetsval visat sig missgynnakvinnor, sannolikt beroende på de olika värdeskalor medvilka män och kvinnor mäts. Dessa finns internationelltbelagda. Det är oerhört väsentligt att ett nytt framtidavalsystem i vårt land inte utformas så attkvinnorepresentationen minskar på grund av attvalsystemet kommer att missgynna kvinnor. Denna debattfinns i , där det visat sig hartnär omöjligt förkvinnor att komma in på den proportionella listan, om deinte först vunnit en majoritetsvalkrets, ofta med dåligaodds. Valsystemens effekt på den politiskakvinnorepresentationen är sannolikt ett område därkvinnorna, och samhället, har allt att vinna på ett nära EG-samarbete. Här finns anledning att studera denstatsvetenskapliga forskningen inom länder medmajoritetsvalsystem. kan konstateras att Sverigestår sig väl vad gäller kvinnoforskning. Systemets effekterpå den kvinnliga representationen måste belysas ochuppmärksammas i högre utsträckning.12. Fruktbart utbyteEtt ökat utbyte mellan kvinnor i olika länder bör kunnahjälpa kvinnorna att komma fortare fram när det gäller attnå ett samhälle med lika möjligheter för män och kvinnor.Sverige har här mycket att ge andra länder, men vi har ocksåen hel del att lära. Går vi till exempel utanför den direktbindande EG-rätten finner vi en hel del nätverk, som sysslarmed frågor som är intressanta ur svensk synvinkel, tillexempel hur man skall få män att bidra mera till det osynligaarbetet. När det gäller rättshjälp vid bodelning har svenskakvinnor ett avsevärt sämre läge än kvinnorna i . På denna punkt krävs en förbättring. Rättshjälpbör ges i hela bodelningsprocessen även i vårt land.Ett annat område som verkligen funnits anledning att seöver i vårt land ur jämställdhetssynpunkt ärsambeskattningen av förmögenhet. En person utanförmögenhet (ofta kvinna) som arbetar och sparar harproportionellt sett ofta drabbats mer av den svenskasambeskattningen av förmögenhet än den som harförmögenhet (ofta man) gjort. Vid en skilsmässa kan han tamed sig hela den förmögenhet, för vilken hon under ettlångt liv betalat förhöjd förmögenhetsskatt, såvida det finnsäktenskapsförord. Äktenskapsförord förekommer intealltför sällan i äktenskap där ena parten har förmögenhet.Sambeskattning av förmögenhet kan således drabbakvinnor negativt ur jämställdhetssynpunkt. I de flesta (i 7 av 12) tas ingen förmögenhetsskatt ut, något somstimulerar sparandet och sparsamhet, inte sällan en kvinnligegenskap. Stimulansen för sparande måste öka även i vårtland inte minst för att öka möjligheten för kvinnor att skapaen ekonomisk trygghet och en tryggare ålderdom.Avskaffandet av förmögenhetsskatten 1994, som den nyaregeringen aviserat, kommer att öka möjligheterna förkvinnor att få ett sparkapital.13. DynamikViktigt är att lyfta blicken. Allt kommer inte att förbli iSverige som det är . Det handlar om vilket Europavi kommer att leva i om fem, tio och . Situationen iEG är inte något en gång för alla givet. Tvärtom pågår dären förändringsprocess som går lika fort som hos oss. Nyaprojekt och åtgärder växer fram i snabb takt och det ärsannolikt att åtgärderna successivt får effekt och kraftigtpåskyndar utvecklingen mot ökad jämställdhet inom . Vid bedömningen av situationen i EG är detangeläget att ha i minnet att processen gått olika långt i olikaländer, att det inte finns någon ''EG-jämställdhet'', utan attdet handlar om 12 länder med olika förhållanden på olikaområden.14. RespektJämställdhet handlar om respekten för kvinnan. Dethandlar inte bara om kvinnans insats på arbetsmarknaden,utan även om det värde hennes insats tillmäts i den totalasamhällsbilden. Det så kallade osynliga arbetet, arbetet iden lilla världen med bland annat den väsentligafostrarrollen tillmäts olika värde i olika kulturer. Kvinnorsvälfärd påverkas av om det finns faktisk möjlighet att väljai det svåra dilemmat barn/yrkesliv, om det över huvud tagetär möjligt att enligt egna önskemål förena ett aktivtansvarstagande föräldraskap med önskad yrkesverksamhet.Jämställdhetsåtgärder gör inte kvinnor och män omedelbartjämställda, men det driver på utvecklingen i riktning mot attge män och kvinnor samma chanser i livet. I EG, precis somi , handlar det ytterst om ett tålmodigt arbete somsyftar till attitydförändringar som leder till ökad respekt förkvinnan och hennes arbetsinsats.Vi har här velat redovisa vår syn i dessa frågor motbakgrund av det förberedande arbete på ett svensktmedlemskap i som måste ske, och vi har velat betonade förhållanden som bör uppmärksammas när det gällerkvinnans ställning på olika områden. Vi förutsätter attregeringen lägger vikt vid att såväl försvara som förbättraden jämställdhet vi uppnått i vårt land och attinternationellt verka för samma mål i det kommande EG-samarbetet: lika möjligheter för kvinnor och män. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av attregeringen i det pågående förberedelsearbetet för ett EG-medlemskap särskilt beaktar kvinnornas situation,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om informationen om EG:sjämställdhetsarbete,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattetrycket och den offentligasektorn,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en svensk EG-anpassning vadgäller ''närhetsprincipen'',5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av EG-samarbete vadgäller terroristbekämpning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska kvinnors politiskarepresentation.2