ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sk611 · 1992-01-27 00:00:00 — Kommunernas skyldighet att ta ut hundskatt Enligt 1 § 1 mom. lagen (1923:116) om hundskatt skallför varje hund hundskatt erläggas till kommunen.Enligt 4§ samma lag skall varje kommun bestämmahundskattens storlek i kommunen.I författningens ursprungliga lydelse föreskrevs ett lägstaoch högsta belopp för hundskatt. Denna begränsning ikommunernas beslutanderätt har borttagits genomlagändring (1980:515). Kommunerna har sålunda numerarätt att utan beloppsgränser bestämma skattens storlek(Prop. 1979/80:151, SkU 57 s.3, RD 149). Kommunerna är också skyldiga att förahundskatteregister och utlämna skattemärke av föreskrivenbeskaffenhet.Frågan om hundskatt har varit föremål förprövning i kammarrätten i . Kommunfullmäktigei beslutade att avstå från att ta uthundskatt. Beslutet överklagades, och kammarrättenupphävde i sin dom (Mål nr 7014.1989) kommunfullmäktiges beslut att fastställahundskatten till noll kronor. Som skäl angavs atthundskatten är obligatorisk i den meningen att den skall tasut för varje hund i kommunen som tillhör den skattepliktigakretsen. Härav följer att hundskatten inte får bestämmas tillnoll kronor. Kommunen har gått vidare med ärendet tillregeringsrätten. meddelas omprövningstillstånd kommer att lämnas eller ej.Enligt vår uppfattning kan det ifrågasättas om det i behov av att ta ut en särskild skatt på hundar. De skälsom fanns vid lagens tillkomst 1923 kan knappast ansesaktuella. Då angavs skälen för skatten bl.a. vara att kommatill rätta med sjukdomar och skadegörelse. Kostnaderna föradministrationen av hundskatteregistret täcks inte avhundskatten i de kommuner som valt att ta ut en låg skatt.Kommunerna bör befrias från skyldigheten att förahundskatteregister. Likaså kan lagen om hundskattavskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas skyldighet att taut hundskatt och föra hundskatteregister.
mot · GF02Sk613 · 1992-01-27 00:00:00 — Avskaffande av hundskatt och hundskatteregister Enligt lagen om hundskatt skall för varje hund erläggashundskatt till kommunen. För vissa hundar, tillexempel ledarhund, föreligger dock inte skatteplikt. Överhundarna skall föras ett hundskatteregister med uppgifterom hund och innehavare.Flera kommuner har funnit, att de fördelar, som finnsmed hundskatt och hundskatteregister, inte motsvarar dekostnader kommunerna har för att inkassera skatten ochföra registret. Någon kommun har också som följd av dettasatt skatten till men har likväl skyldighet att föraregistret.Ett alternativ är naturligtvis att höja skatten till en sådannivå, att de administrativa kostnaderna åtminstone täcks.Man får dock räkna med att ett större antal hundar då aldrigblir anmälda till registret och beskattade. Några resurser föratt kontrollera att hundar bär giltigt skattemärke kan inteavsättas.Mot denna bakgrund synes det rimligare att helt avskaffalagen om hundskatt eller att ge den en sådan ny utformning,att det inte blir en skyldighet för kommunerna att debiterahundskatt och föra hundskatteregister. Om hundägare ellerförsäkringsbolag önskar att hundar är registrerade, finnsmöjlighet för intresseföreningar eller försäkringsbolag attsjälva anordna register. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag tillupphävande eller ändring av hundskattelagen i enlighetmed vad som i motionen anförts.
mot · GF02Sk614 · 1992-01-27 00:00:00 — föreslog i sitt remissyttrande överdryckesförpackningsutredningen att differentieradepunktskatter borde införas som ett ekonomiskt styrmedelför att gynna miljövänliga dryckesförpackningar. SNVföreslog en indelning i fyra grupper:För returförpackningar som klarar ett återvinningsmålpå förordas skattebefrielse. De returförpackningar sominte uppnår detta mål föreslås få ungefär samma skatt somför närvarande gäller för engångsförpackningar (beroendepå storlek).Pappersförpackningar beskattas med 8 till 35öre per förpackning. Om metallfolie ingår iförpackningen bör skatten uppgå till 16--50 öre.Engångsförpackningar som inte består av papper bör få enväl avvägd skatt, mellan och . per förpackning.Det är av både miljö- och resursskäl nödvändigt att styraöver användningen av engångsförpackningar tillreturförpackningar.En differentiering av förpackningsskatten med högreskatt på engångsförpackningar är ett viktigt medel för attminska användningen av sådana förpackningar.Utredningen om åtgärder och styrmedel för att påverkatillverkning, distribution, användning och kvittblivning avförpackningar har i ett delbetänkande förordat just en ökaddifferentiering av den nuvarande skatten pådryckesförpackningar. Därmed torde det nu finnas etttillräckligt underlag för ett riksdagsbeslut i denna ytterstangelägna miljöfråga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en differentieradförpackningsskatt.
mot · GF02Sk615 · 1992-01-27 00:00:00 — Skatter och avgifter för hobbybilar För tusentals personer, främst ungdomar, ärmotorhobbyn det största fritidsintresset. , , med 99organiserade klubbar, har 50.000 medlemmar.Uppskattningsvis finns minst lika många personer utanförMHRF som sysslar med äldre bilar.Motorintresset förenar och engagerar många människor.I föreningar och i kamratkretsen förenas tekniskt intressemed social samvaro. Människor med ett aktivtfritidsintresse löper mindre risk att hamna i drogberoendeeller drabbas av andra sociala problem.Trots dessa positiva effekter av motorhobbyverksamhetundertöds den inte aktivt av samhället. Enligt våruppfattning finns det några enkla förändringar i dagensregelsystem som till ringa kostnader för statskassan skullefå stora positiva effekter.Antalet registrerade amatörbyggda fordon uppgår tillcirka 10 000. tillkommer ca 60 rena amatörbyggen.Enligt bilavgasförordningen (1987:586) skall bilar avolika årsmodeller uppfylla vissa avgasreningskrav. Enligt §20 får medge avsteg eller undantag fråndessa krav ''om det är av ringa betydelse ur miljösynpunkt''.I de fall meddelar undantag frånavgasreningskraven skall en dispensavgift tas ut. Olikaavgifter för olika kategorier av fordon finns fastställda iNaturvårdsverkets författningssamling 1988:4.En av kategorierna omfattar bl.a. amatörbyggda bilar av1989 och senare års modell. Om dessa fordon beviljasundantag från avgasreningskraven uttas en engångsavgift på7.000 kr vid första registreringsbesiktningen. Denna avgiftsvarar i vissa fall för upp emot av den totala utgift sombilbyggaren har för sitt fordon (merparten av ''kostnaden''för fordonet är ideellt hobbyarbete). Detta är helt orimligt.Denna avgift bör därför slopas.Vid beskattning av fordon har en årsmodellgräns sattsvid 1950. Enligt vägtrafikskattelagens (1973:601) § 6 ärmotorfordon som enligt bilregistret harårsmodellbeteckningen eller äldre undantagna frånbeskattning. Denna regel är nu otidsenlig och bör ersättasmed en rullande 30-årsgräns för denna skattebefrielse.Införsel och innehav av äldre och historiskt intressantafordon bör underlättas. Förändringar bör genomföras av deavgifter som uttas utöver sedvanlig tull och moms. Ettförslag, i vilket t.ex. accisen ersätts av ett schablonbelopp,bör utarbetas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopande av dispensavgiften föramatörfordon,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en rullande 30-årsregel för befrielse från fordonsskatt,3. att hos regeringen begär att regler utarbetassom underlättar import av kulturhistoriskt intressantafordon.
mot · GF02Sk617 · 1992-01-27 00:00:00 — Efter vad som kallades århundradets reform är nästaninget i livet skattefritt. Det finns mycket att angripa i landetmed världens högsta skatter. Låt oss här ta upp en fråga sominte bara handlar om skatt utan också förnuft, omdöme ochanständighet.Om det är skatt på att födas så skulle det åtminstonekunna betraktas som en första inbetalning på en ljusnandeframtid men vad är en skatt på att dö?! Begravningsmomsenär grotesk.Skulle inte politiker av alla schatteringar kunna visa sinaväljare den respekten att låta dem begravas utan att stickain sina långa fingrar för att plocka åt sig skattepenningar.I en röstmaximerande politikerhjärna kanske åtgärdenförefaller överflödig. Den begravda får ju inte rösta -- -- --Vi anbefaller en ny väg genom de politiskahjärnvindlingarna: tänk på att alla röstande skall begravas.En åtgärd som denna utan någon som helststatsfinansiell betydelse skulle ge ett drag av mänsklighet åtpolitiken. Det skulle säkerligen inte skada någon iriksdagens kammare.För att lugna oroade skatteindrivare vill vi meddela attenligt vårt förslag skall medvetslösa även i fortsättningenbetala moms. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i mervärdeskattelagstiftningen attbegravningsbranschens alla varor och tjänster blirmomsbefriade.
mot · GF02Sk618 · 1992-01-27 00:00:00 — Länsmuseernas status i momshänseende Länsmuseerna har fått betydanderesursförstärkningar genom höjningar av de statligagrundbeloppen. Denna betydelsefulla kulturpolitiskasatsning har tillkommit för att stärka museernas verksamhetriktad mot barn- och ungdomskultur, miljövård,kulturmiljövård och konstbildning.Dessa satsningar hotas nu till del av effekterna avskatteomläggningen. I vissa fall går nästan helabidragshöjningen tillbaka i moms. Som exempel kannämnas att i av kulturrådeterhöll 5 nya grundbelopp vilket är . tog staten tillbaka i moms.Sedan 1 jan 91 är museerna således belastade avkostnader i form av moms t.ex. på persontransporter,bevakning, teletjänster, fastighetsförvaltning ochfastighetsskötsel, fjärrvärme, renhållning, energi ochvatten.Museernas huvudmän betraktas som skattepliktiga menhar ingen avdragsrätt för den moms som drabbar stiftelsen.Hade huvudmännen ägt t.ex. museifastigheten hadeavdragsrätt kunnat användas.Vidare är viss del av verksamheten momspliktig, t.ex.viss försäljning av produkter, kaféverksamhet samt vissakonsulttjänster. För att få avdragsrätt för del av kostnadenför ingående skatt skall fördelning ske efter s.k. skäliggrund, något som tyvärr ofta blir ett kineseri och uradministrativ synpunkt besvärligt.Orsaken till detta sakernas tillstånd är att länsmuseernaär organiserade som stiftelser, en form som befunnits lämligför samhällsägda kulturinstitutioner. Stiftelser får inte somsina stiftare, kommun och landsting, avdragsrätt föringående moms.Effekterna av de nya skattebestämmelserna leder nu tillöverväganden hos huvudmännen om förändradeorganisations- och huvudmannaskapslösningar.Förändringar kan ibland vara nödvändiga men bör imuseernas fall betingas av kulturpolitiska eller liknandeskäl och inte på grund av ett närmast påtvingat behov avskatteplanering.Om dessa förändringar sker mister statenmomsskatteintäkter. Det borde vara bättre att se överreglerna nu så att museerna får en ur skattesynpunktlikvärdig status som sina respektive huvudmän. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändradlagstiftning vad beträffar länsmuseernasmomsskatteskyldighet i enlighet med vad i motionenanförts.
mot · GF02Sk619 · 1992-01-27 00:00:00 — har utvecklingen gått mycketsnabbt när det gäller att ta fram nya miljövänliga motoreroch bränslen för den tunga trafiken. När det gäller dieselhar man nu arbetat fram nya dieseltyper med mycket lågaemissionsvärden.Tyvärr utnyttjas bara de miljömässiga landvinningarnapå en mindre del av den tunga fordonsparken. Anledningentill detta är att det inte finns några ekonomiska incitamentför företagen att övergå till miljövänliga alternativ. Demiljövänliga dieselbränslena är betydligt dyrare än så kalladnormaldiesel.Den nuvarande drivmedelsbeskattningen innebär att detär ekonomiskt lönsamt för företagen att använda drivmedelsom miljöförorenar i mycket högre grad än de miljövänligaalternativ som faktiskt finns. Detta innebärkonkurrensfördelar för de åkare som använder bränsletypersom orsakar mer luftföroreningar. För att åstadkomma enstörre användning av mer miljövänliga dieselbränslen bördet införas en större differentiering i beskattningen avdrivmedel. Det är ur miljösynpunkt angeläget att både ökaantalet miljöklasser för dieselbränslen och dessutom ökaskillnaderna i skatteuttaget mellan de olika miljöklasserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ökaddifferentiering av drivmedelsbeskattningen.
mot · GF02Sk620 · 1992-01-27 00:00:00 — Den särskilda varuskatten, restitution av erlagd skatt Många företag lever under mycket svåraförhållanden, skattetrycket är högt och man har svårt att iutlandet konkurrera med sina varor och tjänster. Enligtriksdagsbeslut skall den särskilda varuskatten på kemiskt-tekniska preparat, choklad och konfektyr upphöra , och detta är en utveckling i rätt riktning.Alla goda åtgärder har ju även en eller flera baksidor.En av dessa baksidor är den konfiskation av företagarnasekonomiska medel som uppstår vid denna skattesänkning.Företagen betalar ju in denna skatt vid inköp av dessa varor.Man skall inte ta bort en sådan skatt just när företagenligger med ett stort lager och således har betalt mycket skattpå detta lager. Ett antal produkter kommer att vara kvar ilager . Det vore därför rättvist samtföretagsstimulerande att betala tillbaka denna erlagda skattpå innestående lager och även ändra tidpunkten för dennaskattesänkning. Företagen som har svårt attöverleva skulle tappa mellan 40.000 och per företag om ej någon restitution genomförs. Dettaär definitivt inte bra med tanke på att den nya regeringenförespråkar ett bra företagsklimat för att klara bådesysselsättning och företagande.I avskaffades motsvarande skatt den 1 juli1991. Där inventerade handlarna sina lager och drog averlagd skatt vid kommande momsredovisningstillfällen.Detta skulle också i vara en bra och smidig lösning.Om nu mot förmodan inte godkänner restitutionpå erlagd skatt för företagen inom branschen kan manbetrakta detta som en ren konfiskation av ekonomiskamedel från våra handlare. Vad som också är intressant attnämna i detta sammanhang är att tax-free-försäljningensom berör omsätter (ca ) enligt Generation Publication Cosmetik. Detta visarju att det finns en mycket bra potential inom denna bransch.Så låt oss politiker inte göra det svårt för våra företag genomatt konfiskera den erlagda varuskatten.Den statliga varuskatten för denna produktgrupp var500 milj kr /91. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att restitution medges på erlagdskatt på varor i lager samt att sänkningen av den särskildavaruskatten för denna produktgrupp införs först den 1juli 1993.
mot · GF02Sk622 · 1992-01-27 00:00:00 — är en ö som hotas av isolering. Turisternaflyr denna mycket attraktiva ö. Det kostar runt 1600 kronorför en tvåbarnsfamilj att åka till tur o retur idag.Jämför man motsvarande kostnad för denna familj att åkaGöteborg--tur o retur kostar det runt . Tittar man sedan på sträckan kostar en sådan resa tur och retur . Priserna är givetvis jämförda under sammaförhållanden i samtliga tre fallen. Detta visar klart ochtydligt att även efter regeringens nya subventioner kommerkostnaden att ligga avsevärt mycket högre för resenärer tillGotland. Kostnaden för en bofast är givetvis mycket lägremed hjälp av subventioner från staten, men ändå för högaäven för denna grupp. De svenska turisterna sviker dennavackra ö och åker istället utomlands för att skatta, förlåtturista. De eventuellt utländska turister som tänkt att åkatill gör inte detta när de får reda på att det ärmycket dyrt att fraktas över till denna ö.Hur skall man då lösa detta problem med att Gotlandhåller på att isoleras och att framtiden ser mörk ut för dennaö? Man kan ju fortsätta att med skattemedel öka anslagentill att sänka biljettpriserna på Gotlandsfärjorna, men dettagillar säkert inte det redan hårt skattebelastade folket iSverige samt att det inte rimmar att ge ut bidrag från denredan svårt ansatta statskassan. Nej, lösningen på dettaallvarliga problem är att införa tax-free-försäljning på dessafärjor. Detta kommer att leda till att biljettpriserna sänkskraftigt till likvärdiga förhållanden som övriga färjelinjer tillvåra grannländer. Tax-free-försäljningen kommer attinnebära att fler svenska och framförallt utländska turisterkommer att söka sig till . Hela turistnäringen påGotland kommer att få en kraftig uppgång, turistnäringenpå räknar med ett tillskott på 750 miljoner kronorper år. Vad som också är viktigt att påpeka i dettasammanhang är att staten slipper subventionera dennaverksamhet med färjetrafiken till ön.Detta förslag att rädda genom tax-free-försäljning samt att spara skattepengar åt medborgarnaborde normalt sett inte vara svårt att få gehör för i riksdagendå kammaren skall representera ett snitt av den svenskabefolkningen. De flesta svenskar tycker att ett sådan åtgärdvore både sund och vettig att genomföra, så vi hoppas nu attde folkvalda också skall tycka som gemene man och röstafram ett sådant förslag att rädda . Observera attsvenska staten sparar hela det stöd på 140 miljoner/år som ges till Gotlandstrafiken och attsvenska medborgare sparar /tvåbarnsfamilj.
mot · GF02Sk624 · 1992-01-27 00:00:00 — Utredningen ''Konkurrensneutral energibeskattning''(SOU 1991:90) överlämnades för drygt en månad sedan tillregeringen och är nu på remiss. Utredningen föreslår ensänkning av de svenska energiskatterna för industrin så attde harmoniseras med EGs förväntade energiskattesatser.Sänkningen sker för att de svenska företagen skall kunnakonkurrera på mer lika villkor med sina utländskakonkurrenter. har svensk industri att bära på en extraenergiskattebörda på drygt 4 miljarder kronor.Den höga svenska energibeskattningen är ett av deallvarligaste hemmagjorda och kostnadsfördyrande hindrenför särskilt den energiintensiva industrins konkurrenskraft.Vi kan i pressen läsa om neddragningar ochpermitteringar inom stål- och skogsindustrin på grund avvikande marknader eller kostnadsproblem. Svensk skogs-och kemiindustri har gjort storainvesteringar utomlands. Med ett bättre kostnadsläge iSverige hade investeringarna i flera fall i stället kunnatkomma till del.Även om energibeskattningen endast utgör en blandflera kostnadsfaktorer, utgör den ett speciellt svensktkostnadsförhöjande inslag, som medför minskadeinvesteringar i och förlust av arbetstillfällen.Utredningen redovisar undersökningar som visar att ettslopande av industrins energiskattebelastning skulle kunnamedföra en ökning av industrins årliga produktion med ca20 miljarder kronor och av antalet arbetstillfällen iindustrin med ca 10 000 -- mest i de sysselsättningssvaga länen. Därtillkommer de indirekta effekterna i bl.a. servicenäringarna.De kan vara lika stora.Därför är det viktigt att undanröja dennahemmagjorda, extra skattebörda jämfört medkonkurrenterna inom EG och i bl.a. och . Detfinns en utbredd missuppfattning att svensk basindustri hartillgång till billiga råvaror och billig elenergi. Det måtidigare ha varit så men har basindustrin i Sverigevarken billig el eller billig råvara, som skulle kunnakompensera en hög energiskatt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att undanröja den extraenergiskattebörda som svensk basindustri har jämfört medkonkurrenterna inom EG och i bl.a. och ochatt detta sker .
mot · GF02Sk625 · 1992-01-27 00:00:00 — Skattereformens effekter på bostadsförvaltning I samband med skattereformen infördes moms ochuttagsskatt på förvaltningstjänster inom boendet. Specielltuttagsskatten har kritiserats av parterna påhyresmarknaden.Höstens hyresförhandlingar har bekräftatbostadsföretagens problem med att redovisa ochadministrera uttagsskatt enligt lagen om mervärdesskatt.Det är enligt vår mening orimligt att beskattningen påboendet skall kräva en sådan byråkrati i bostadsföretagen.Detta i tider då det är mycket angeläget att i ställeteffektivisera verksamheten.Dessutom kan förvaltningsmomsen ifrågasättas av andraskäl. Det samlade skatteuttaget från bostadssektorn ärstort. Moms och uttagsbeskattning ger en extrabeskattningav boendet i flerfamiljshus där mycket av det arbete som enegnahemsägare själv kan göra med nödvändighet görs mereffektivt med anställd personal eller köpta tjänster. En högbeskattning av förvaltningskostnader inom bostadssektornriskerar att försvåra utvecklingen av våra bostadsområdentill levande stadsdelar med hög grad av service till deboende som efterfrågar detta, t.ex. äldre hushåll och de somvill bo bekvämt och satsa mer av sin tid på arbete och fritid.Bostadsförvaltningen borde därför undantas från momsoch uttagsskatt. Detta skulle ge mer lika villkor för olikaupplåtelseformer, gynna sysselsättningen och underlättautvecklingen av ett boende med varierad grad av service.Vid utvärdering av skattereformens effekter börproblemet med moms och uttagsskatt inom boendet särskiltuppmärksammas och möjligheterna att ta bort ellerförenkla beskattningen undersökas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utvärdering avskattereformens effekter på bostadsförvaltning.
mot · GF02Sk626 · 1992-01-27 00:00:00 — Vissa ändringar i lagen om mervärdesskatt har genom bifall till regeringens proposition1991/92:50 beslutat sänka den s.k. turistmomsen till , d.v.s. mervärdesskatten på serveringstjänster,rumsuthyrning i hotellrörelse, upplåtelse av campingplatsm.m., personbefordran samt transport i skidliftar.Många av dessa tjänster förmedlas till allmänhetengenom förmedlingsföretag av olika slag, resebyråer,researrangörer, turistbyråer, bokningscentraler ochliknande. Dessa uppbär provisioner som ersättning för sittarbete.Lagtextens utformning framtvingar en uppdelning avvederlaget i två delar, en som beskattas till och en som beskattas till . Detta skapar stora redovisningstekniska problem förföretagen och framkallar behov av dyra investeringar itilläggsprogrammering av automatiserade fakturerings- ochbokföringsrutiner, alternativt återgång till manuellhantering.Ett besläktat problem uppstår vid förmedling avskattefria tjänster inom turismen, bl.a. biljetter till kultur-och idrottsevenemang samt uthyrning av fritidshus. Härtillkommer det problemet att köparen genom momsbeloppetsstorlek på fakturan lätt kan räkna ut storleken av säljarenshandelsmarginal. Om både köpare och säljare ärskattskyldiga måste skattens storlek specificeras, vilketförsätter säljaren i en svår förhandlingsmässig positionvisavi köparen.Det är angeläget att de problem detta skapar inomturistnäringen undanröjes genom en ändring av lagen, så attskatten på förmedlingstjänster utgår med samma sats somför den förmedlade tjänsten, samt att vid förmedling avskattefria tjänster, skatten skall beräknas på helavederlaget, men avdrag tillåtas för fiktiv ingående moms påden skattefria delen.Frågan torde sakna statsfinansiell betydelse och det harheller inte varit lagstiftarens avsikt att kompliceraredovisningsförfarandet eller eljest skapa svårigheter förnäringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av vissa ändringar ilagen om mervärdesskatt.