mot · GF02U527 · 1992-01-27 00:00:00 — BakgrundPå samma sätt som i övriga Öst- och äruppvaknandet av den folkliga kampen i f.d. Sovjetunionenmot det politiska systemet nära förknippat med protestermot miljöförstöring. tog ekologisktintresserade studenter och forskare upp kampen förnaturreservat och bevarande av biologisk mångfald.Författare och intellektuella inledde en proteströrelse föratt rädda och tog upp debatten om förslagen attvända de sibiriska floderna för att klara behoven avkonstbevattning. Efter Tjernobylkatastrofen fickmiljörörelsen förstärkt kraft särskilt i ochVitryssland. Tiotusentals människor gick ut idemonstrationer mot kärnkraftverk, luftföroreningar ochföroreningar av vattendrag. ochperestrojka var förbunden med miljökampen. En viktigkraft för att stödja utvecklingen mot demokrati och respektför mänskliga rättigheter är därför miljömedvetandet ochmiljörörelsen i flera av OSS-staterna.Den kris som utvecklas i såväl som denuvarande OSS-staterna präglas av den kaosartadeövergången till marknadsekonomi under då och dåuppblossande nationella motsättningar, auktoritära ochrasistiska strömningar. Minoriteter kommer i kläm.Kvinnorna får på sina håll en mer underordnad ställning.De som trodde att den politiska friheten av sig själv skulleleda till snabbt välstånd, nya kylskåp och flotta bilar menistället fick arbetslöshet och hyperinflation kan snabbt drasin i extrema politiska rörelser. Den tidigare miljörörelsenoch andra demokratiska rörelser har tvingats i bakgrunden.Om inte demokratins krafter kan hävda sig finns en risk förförlust av de framgångar som de demokratiska krafternaerövrat.Det finns också en risk att man förkastar det som trotsallt haft vissa fördelar i dessa stater. I dessa länder finns t.ex.ett kollektivtrafiksystem med tågtrafik, spårvagnar ochtrådbussar som gör att behovet av privata bilar borde kunnahållas nere i storstäderna om kollektivtrafiken upprustas.På grund av bristen på förpackningar produceras betydligtmindre hushållsavfall än i västliga industriländer. Retur-och återvinningssystem borde där kunna införas elleråterinföras där de funnits utan att gå vägen över vår köp-och slängkultur. Politiker i västvärlden har också enskyldighet att förhindra en västlig ekologisk kolonialismgenom att flytta verksamhet till öst som inte klarar våramiljökrav.I den stalinistiska utvecklingsoptimismen ingickstorslagna projekt som skulle ställa naturen i människanstjänst. Det vore en tragedi om denna tradition nu förs överpå storslagna marknadsekonomiska projekt.Vi välkomnar det höjda anslaget förÖsteuropasamarbetet men vill förorda att fördelningentydligare inriktas på stöd till folkrörelser, en demokratiskutveckling och mellanfolkligt samarbete som kan engageraen bred allmänhet och svenska folkrörelser.Lån och bidragsverksamhetDe nya samarbetsländerna i öst borde ha möjligheter attlära av de misstag som gjorts i marknadsekonomierna i väst.Genom att bibehålla och utveckla sin kollektivtrafik, nyttjasin rika tillgångar på biobränsle och möjligheter attmassproducera vind- och vågenergiteknik skulle miljöfällorkunna undvikas. När kärnkraften måste stängas ochutvinningen av fossila bränslen minskas borde det finnasavsevärda möjligheter att gå över till hållbarenergiförsörjning. När gamla industrier avvecklas måsteden ur miljösynvinkel bästa tekniken bli ersättningen. NärSverige medverkar till bistånd och långivning fråninternationella biståndsorgan måstemiljökonsekvensbeskrivningar vara ett villkor innan låneller bidrag beviljas.Det är viktigt att samarbetet med alla stater i Öst- ochCentraleuropa präglas av just samarbete och inte avförnedrande välgörenhetsfilosofi. Särskilt OSS-staternasomfattande potential av råvaror och energi bör kunna varagrund för att en stor del av det stöd som ges sker i formav långsiktiga lån med till en början förmånliga villkor. Engenerös långivning får inte förknippas med krav på en sådanmarknadsanpassning att befolkningsgrupper drabbas avlångvarig arbetslöshet och utslagning och att Östeuropautvecklas till efterblivna bakgård som tidvisförsörjs med katastrofbistånd. Låneverksamheten bör avdessa skäl styras till större del genom t.ex. Nordiskainvesteringsbanken och präglas av socialt ansvar.ForskningssamarbeteMånga forskare i Öst- och har vunnitinternationellt erkännande och respekt på olika områden.Erfarenhet från avancerad teknik och storaforskningsresurser finns också inom rymd- ochmilitärindustri. Nedrustningsprocessen bör leda till att delarav dessa resurser kan friställas och användas för det civilasamhället. Forskningssamarbete om miljön, jordensresurser och åtgärder mot skadlig radioaktivitet bör kunnautvecklas ytterligare.Närområde och perifera områden. Radioaktiv smittaDet är naturligt att vi känner oro och har ett egenintresseav att miljöinsatser görs i vårt närområde runt Östersjön.Men måste vi hålla dörren öppen för insatser ilängre bort liggande OSS-stater där både de ekonomiskaoch miljömässiga problemen kan vara större och därspeciella insatser kan behöva göras.Den nonchalanta behandlingen av strålningsriskerna harlett till radioaktiv nersmittning på flera håll. Det är alltsåinte bara och som drabbats. Ävenbefolkningen i och i Semipalatinskområdet harutsatts för radioaktiv nedsmutsning till följd avkärnvapenprov.I vårt närområde Murmanskregionen lagras enligtuppgift kärnkraftreaktorer från uttjänta ubåtar och ettkärnkraftverk uppvisar brister avseende säkerheten.Kärnkraftavfall kan ha dumpats på havsbottnen. Skadornapå mark och skog runt stora industrianläggningar påKolahalvön är väl kända. Det är ett internationellt intresseatt risken för utsläpp av radioaktiv smitta påNordkalottområdet hålls på lägsta möjliga nivå. Viunderstryker vikten av att regeringen ägnaruppmärksamhet åt dessa problem.Stöd till folkrörelserDe utbildnings- och informationsinsatser somgenomförts inom ramen för miljardprogrammet förÖsteuropa har i hög grad riktats till högre tjänstemän ochmakthavare. Företagsledning, företagsutveckling, statsrätt,skatteförvaltning och effektivitet i offentlig verksamhet ärnågra av rubrikerna på genomförda BITS-kurser isamarbetet med f.d. Sovjetunionen.På grund av den politiska turbulensen finns risk attmakthavare som utbildas fort försvinner från scenen. En delav den gamla nomenklaturan dyker upp i nya skepnader.Det är givetvis viktigt att den ovan beskrivnautbildningen bedrivs men en större del borde styras över föratt stärka uppkomsten av genuint folkliga organisationersom kan bära upp ett demokratiskt system. Fråndet gamla systemet bär stora grupper med sig passivitet ochovilja att ta initiativ och ansvar. Sådana attityder hotarmöjligheterna till förnyelse och utveckling.Ett viktigt led i stödet till och särskilt OSS-staterna är att stärka samarbetet med våra egnafolkrörelser. Stöd till teknisk utrustning som kopiatorer,faxapparater och persondatorer kan vara en del i arbetet attstärka nya folkrörelser. Stipendier till utbildning vid t.ex.folkhögskolor kan vara en annan del.Lågutbildade och kvinnor måste också få del avresurserna. Säsongsarbete och praktikantplatser kananvändas för att sprida kunskaper om såväl föreningsliv somteknik. Kurser och information om arbetsplatsdemokratioch facklig kamp är viktiga. Självständiga friafackföreningar måste stödjas.Svårigheterna med maffian som lägger beslag pålivsmedelshjälp borde kunna bekämpas med uppbyggandeav okorrumperade frivilligorganisationer som tar ansvar förlivsmedelsdistribution i vissa fall.En större del av resurserna bör användas för stimulansav folkrörelsesamarbetet och nya folkrörelser.Kommunalt vänortsutbyteMånga kommuner i vårt land har utvecklatvänortssamarbete med kommuner i f.d. ochövriga . Detta samarbete bör ges ett generöststöd. I samarbetet mellan kommuner ges befolkningen frånbåda parter möjlighet att träffas och lära av varandraserfarenhet. Besöksutbyte mellan skolor och sjukhus ocholika verksamhetsgrenar inom kommuner är en viktigverksamhet liksom information om hur det partipolitiskasystemet fungerar. , reningsverk, sopstationeroch hamnar kan vara lämpliga besöksobjekt. kan vibehöva lära av deras erfarenheter t.ex. på kulturområdet. Ivårt land är det för den framtida förståelsen viktigt attmånga svenskar lär sig mer om deras egna upplevelser avkrig och förtryck. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om låneverksamhet till Östeuropaunder socialt ansvar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöinriktning av lån ochbidragsverksamhet till ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöproblemen iMurmanskregionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkrörelseinriktningen avsamarbetet med Öst- och ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det kommunala vänortsutbytetmed .