mot · GF02Sf612 · 1992-01-27 00:00:00 — Den högt ställda ambitionen som den förra regeringenhade, att samhället skulle ta hand om människan frånvaggan till graven, har i flyktingmottagandet fått sitt mestmotsägelsefulla uttryck. Flyktingar som kommer till Sverigekan inte språket och har dåliga kunskaper om . Menderas största tillgång är initiativkraft och vana att klara sigunder svåra omständigheter. I stället för att ta tillvara derasinitiativkraft tar vi in dem i en sluss- ochförläggningsverksamhet som passiviserar.Under mottot jämlikhet läggs grunden till en utslagning.Flyktingförläggningarna innebär en svår segregering.Flyktingarna bor i en miljö där det i stort sett bara finnsflyktingar. Flyktingskapets speciella traumatiska verklighetav oro och dåligt samvete för sina nära som finns kvar ochrädsla för att inte få stanna förstärks till det outhärdliga idenna instängda sysslolösa värld. Det är därför medtillfredsställelse vi tagit del av kulturministerns besked omatt det ska öppnas möjligheter för de asylsökande att ordnasitt boende på annat sätt.Om den nya utlänningslagen kan sägas att den brister irättssäkerhetsfrågor. har tagit upprättssäkerhetsfrågorna i en särskild motion.Det är oacceptabelt att de asylsökande genom annanlagstiftning så helt är hänvisade till att lägga sina liv imyndighetens händer.Invandrarverket har sedan med utgångspunkt från olikalagar ytterligare spätt på med olika föreskrifter ochförordningar. För länge sedan har man förlorat målet attmottagandet skall vara humant och värdigt. Vi föreslår attansvarig avdelning på får iuppdrag att göra en översyn av invandrarverkets alla regleroch förordningar med utgångspunkten att det övergripandemålet i svensk flyktingpolitik uppfylls. I nästa led, på slussaroch förläggningar, är standarden mycket ojämn och olikavad gäller hur man tolkar mål, förordningar och föreskrifterför verksamheten. På en del förläggningar välkomnar manexempelvis frivilligorganisationer och andras medverkan iarbetet. På andra ställen till och med förbjuder man deasylsökande att delta i sådan verksamhet utanförförläggningen.Det nuvarande systemet för flyktingmottagning infördesden . fram till maj 1988tog kommunerna emot en stor del av de asylsökande ävenunder utredningstiden. Det var ett stort misstag att endasträkna med kommunernas fortsatta medverkan iflyktingmottagningen för människor som fåttuppehållstillstånd. De kommuner som tar emot de nyainvandrarna har också byggt upp en fungerandeorganisation och skulle därför även kunna ta emotasylsökande . För att en kommunsinnevånare ska engagera sig och känna solidaritet ochengagemang i en verksamhet, så krävs det att den ärkommunpolitiskt förankrad. Det har varit och är förödandeför flyktingmottagningen att beslut om inrättande avförläggningar har skett genom avtal mellan invandrarverketoch enskilda organisationer eller fastighetsägare. Fördelenmed att kommunerna tar över ansvaret förflyktingförläggningar är:att besluten kommer närmare kommunens innevånare,att insynen i verksamheten blir bättre,att medverkan av ortens frivilligorganisationer kanstärkas,att tillfälliga arbetsmöjligheter eller meningsfullasysselsättningar kan organiseras,att en vi-känsla kring flyktingmottagning som ettkommunalt åtagande kan skapas.Vi tror även att det innebär ytterligarerationaliseringsvinster, dels administrativt, dels attverksamhetskostnaderna blir lägre. Kommunerna erhålleri dag ersättning för kostnader för flyktingmottagandet ochersättningen för förläggningsverksamheten kan hanteras avsamma administration. Även förläggningsverksamhetenblir billigare i regi än vad invandrarverketsuppköp av förläggningsplatser blivit.Vänsterpartiet anser att en utredning skyndsamt börgöras vad gäller möjligheten att kommunerna motekonomisk ersättning även sköterförläggningsverksamheten under de asylsökandesutredningstid. En av diskussionspunkterna i samhälletangående flyktingpolitiken handlar om på vilka grunder vibeviljar asylan och hur asylprövningen handläggs. Starkkritik mot handläggningen av tillståndsfrågor har underlång tid framförts av organisationer som arbetar medflyktingar, av flyktingadvokater, av läkare och annansjukvårdspersonal m. fl. Klagomål angåendeinvandrarverkets och polismyndigheters handläggning avolika typer av utlänningsärenden har ocksåvarit vanligt förekommande både hosjustitieombudsmannen, ochdiskrimineringsombudsmannen. Både JO och DO har vidflera tillfällen framfört kritik mot invandrarverkets sätt attsköta sina uppgifter.Dessa brister i asylprövningen har sedan kunnatanvändas av flyktingfientliga organisationer och partier föratt ifrågasätta asylrätten. föreslår att när detnu inrättas en utlänningsnämnd som överklagningsinstans,bör det även inrättas asylnämnder i de fyra regionerna somförsta prövningsinstans. fall och rutinärenden kanäven i fortsättningen skötas av invandrarverket eller annanutsedd myndighet, men ärenden där det finns oklarhetereller som gäller att utarbeta praxis skulle hanteras av dennanämnd. Fördelarna med att inrätta asylnämnder iregionerna är att tillståndsprövningen mer kommer att liknadomstolarnas prövning, att förutsättningarna för muntlighandläggning ökar, att större öppenhet i verksamhetenskapas, att antalet överklagningar minskar.Detta skulle sammantaget även medföra attallmänhetens förtroende stärks om att riktiga och rättvisabeslut fattas i tillståndsärenden. Ansvaret förasylprövningar, medborgarskapsärenden och prövningar avbesöksvisering bör överflyttas till , såatt det blir en starkare koppling och säkrare bedömning ifrågor om den politiska situationen i olika länder och ibedömningar om brott mot mänskliga rättigheter,och andra internationella konventioner.Invandrartidningen sköts av en stiftelse. Denna får iårets budgetförslag . Vi vill att regeringenges i uppdrag att undersöka på vilket sätt man kan förändrareglerna så att mångfald och konkurrens skapas, att dennuvarande monopolsituationen bryts, så att även andra änstiftelsen kan komma ifråga för statsbidrag tillinvandrartidningar. Vi tror att flera bra tidningar då kanproduceras för samma kostnad.Avveckla InvandrarverketEn fortsatt decentralisering av Invandrarverketsansvarsområden är nödvändig och en rationaliserings- ochavvecklingsplan bör upprättas. Hela ansvaret för olikainvandrarpolitiska sakfrågor bör överföras till de olikasakdepartementen. Efter en grundlig genomgång av verketsarbetsområden är vi beredda att ta ställning till om delar avInvandrarverket skall vara kvar, om allaverksamhetsområden kan läggas under andra befintligaansvarsområden eller om det behövs något mindrenyinrättat verk. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överförande av ansvaret förflyktingförläggningarna till kommunerna,2. att hos regeringen begär förslag ominrättande av fyra regionala asylnämnder för prövning avtillståndsärenden i första instans,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överförande av utlännings- ochmedborgarskapslagstiftningen till utrikesdepartementetsansvarsområde,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler om statsbidrag förinvandrartidningar,5. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppgift att lämna förslag om en partiell ellertotal avveckling av invandrarverket.