mot · GF02Fi65 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Skattepolitik för arbete och rättvisaInnehåll 1. Skatt efter bärkraft4 4. Återupprätta skattereformen6 5. Regeringens förslag i kompletteringspropositionen6 6. Budget- och fördelningseffekter av regeringens förslag8 7. Våra förslag 9 8. Energiskatter för industrin 10 9. Åtgärder mot finanskrisen 15 10. Fastighetsskatten på samlingslokaler 15 11. Statsfinansiella konsekvenser av våra förslag 16Hemställan 161. InledningSverige befinner sig i den djupastelågkonjunkturen . Tillväxten harstannat av och arbetslösheten stiger dramatiskt. Statensfinanser försämras i snabb takt. Problemen förvärras avregeringens ekonomiska politik.Regeringen har genomfört mycket omfattande ochofinansierade skattesänkningar. De förslag regeringenredovisade innebar skattesänkningar på ca 10miljarder kronor 1992 utöver de tidigare beslutadesänkningarna av matmomsen, sjukförsäkringsavgiften ochinkomstskatten.De nu redovisade skattesänkningarna minskar statensinkomster med ytterligare ca 1993. /93 kan försvagningen av statsbudgetenuppskattas till ca 15 miljarder kronor.Vi redovisar i vår ekonomisk-politiska motion(1991/92:Fi202) vår bedömning att regeringens förslagsedan hösten 1991 leder till en försämring av statsbudgetenmed 1991/92 och 30 miljarderkronor /93, jämfört med vad som följer av redantidigare fattade beslut och gjorda åtaganden.Sverige har haft höga ambitioner påvälfärdens område. En ansvarsfull offentlig finansiering,med relativt höga skatter, har lagt grunden till dagensvälfärd. har i grunden fortfarande goda möjligheteratt uppnå hög ekonomisk tillväxt och ökad välfärd under1990-talet.Detta förutsätter emellertid att skattepolitiken utformasgenom en avvägning mellan kraven på en ansvarsfullfinansiering och önskemålen att ge utrymme för ökadköpkraft och ökade investeringar.Inom ramen för vår ekonomiska politik föreslår vi därföratt skattepolitiken inriktas på skatt efter bärkraft för attfinansiera de gemensamma utgifterna och att åstadkommaökad rättvisa. Skattereformens grundprinciper omlikformig och neutral beskattning samt fördelningspolitiskbalans och rättvisa upprätthålls.Med hänsyn till den dramatiska försämringen av deoffentliga finanserna och de omfattande insatser för attskapa arbete och utbildning, som vi anser vara nödvändigai nuvarande konjunkturläge, är det inte möjligt att sänkaskatterna under de närmaste åren.2. InternationaliseringenDen svenska ekonomin är en integrerad delav världsekonomin. De snabba förändringar som skerinternationellt, inte minst i , kommer att påverkasvensk ekonomi och det svenska skattesystemet i snabbaretakt och i större omfattning än tidigare.Genom den genomförda skattereformen harSverige fått ett robust och väl fungerande skattesystem. Detstår sig gott också vid en ytterligare integration med EFTA-och ekonomier. föranleder ingaförändringar på skatteområdet. Varken skattebaser ellerskattesatser berörs av avtalet.Indirekt och på lång sikt sätter vissa ramarför nivån på de svenska skatterna därigenom att såvälkapital som arbetstagare lättare kan flytta över gränsernainom EES-området.Skattereformen utformades för att stimulera arbete,sparande och investeringar i . Vårt skattesystem stårsig väl vid en jämförelse med övriga västeuropeiska länder.Beskattningen av arbetsinkomster är starktkonkurrenskraftig i ett internationellt perspektiv.Skattenivån ger inte löntagare ens i höga inkomstlägen skälatt flytta utomlands.En genomförd OECD-studie har visat att densvenska företagsbeskattningen är starkt konkurrenskraftig iett västeuropeiskt perspektiv. Den kommer inte att geupphov till någon utflyttning av verksamheter, utan talarsnarare för ett inflöde av investeringar. Utländskadirektinvesteringar i har ökat från ca 10 miljarderkronor till ca 1991.Inte heller kan skatten på kapitalinkomster förväntasmedföra något stort nettoutflöde. Med undantag förrealisationsvinstbeskattningen ligger de svenskaskattesatserna knappast över den genomsnittliga nivåninom EG.Ett EG-medlemskap skulle förändra situationen på detsättet, att det förutsätter avskaffande av gränskontroll förvaror och tjänster (men inte nödvändigtvis för eller kontrollav de varor som resenärer för med sig). Därför behöver deindirekta skatterna vara harmoniserade så långt som dettaär nödvändigt för att den inre marknaden skall fungera.De indirekta skatter som finns i (moms ochpunktskatter) stämmer ganska väl med de formella krav påskattesystemets utformning som beslutats inom EG. Vissavaror och tjänster som är befriade från moms måste iprincip beskattas, medan punktskatter på andra varor ochtjänster får avskaffas. I vissa fall måste den tekniskakonstruktionen ändras, t.ex. så att skatt inte tas ut isamband med gränskontroll utan i grossistledet. Dettahandlar dock om förändringar som inte har någon betydelseur statsfinansiell synpunkt.De formella kraven ger emellertid inte hela bilden. EG-reglerna ger medlemsländerna rätt att besluta om vilkenmomsskattesats de önskar över den fastställda miniminivånpå normalt . Detsamma gäller punktskatterna påalkohol, tobak och oljeprodukter. Om emellertid priserna --varav de indirekta skatterna är en del -- skiljer sig markantåt mellan medlemsländerna i EG kan det medföra attprivatpersoner väljer att köpa vissa varor i det land därpriset är lägst.Det innebär en fördel för konsumenterna. Men omdenna gränshandel blir omfattande och går enbart i enriktning förlorar statskassan skatteintäkter. Omprisskillnaderna beror på olikheter i beskattningen kan i detläget en sänkt skattesats tvingas fram.En sådan utveckling är dock för svensk del inte näraförestående. Vi kan bli medlemmar i , ochdet är endast vid ett medlemskap som resanderegler ellergränskontroller påverkas.Det mesta talar för att inte heller ett EG-medlemskapskulle medföra någon dramatisk ökning av privatpersonersinköp i andra länder. Ett undantag kan dock varaspritdrycker och tobaksvaror, där de svenskapunktskatterna gör att priserna ligger långt över dem i allaeuropeiska länder, med undantag för våra nordiska grannar.För andra konsumentvaror än sprit och tobak ärprisskillnaderna (inklusive skatter) mellan ochandra länder knappast så stora att de skulle föranledakonsumenter att i någon större omfattning resa utomlandsför att göra sina inköp. Man kan dessutom förutsätta attkonsumentpriserna i i så fall skulle kunna sänkas påde varor där handeln riskerar att förlora kunder tillutländska konkurrenter.Det finns således ingen anledning att anta att ett svensktEG-medlemskap skulle medföra någon snabb eller på annatsätt dramatisk ökning av gränshandeln. Därmed kan inteheller sänkningar av momssatsen eller andra punktskatternu motiveras med de krav ett framtida EG-medlemskapskulle ställa.Emellertid finns behov av ökade kunskaper om hurgränshandeln kan utvecklas i en situation därgränskontroller och formella hinder avskaffas på det sättsom kommer att ske inom EG. Etablerandet av den inremarknaden, som för de länder som är medlemmar i att fungera från , är en händelseutan tidigare motsvarighet. Inom dagens EG finnsbetydande skillnader vad gäller t.ex. prisoch skattenivåerför olika varugrupper. Det finns också en mångfald avgeografiska och befolkningsmässiga förhållanden som kanvara av betydelse för om och hur en gränshandel utvecklas.För svensk del dröjer det till dess ett eventuellt medlemskapträder i kraft innan en motsvarande gränshandel kanuppstå.Ytterligare en faktor av betydelse, om än på någotlängre sikt, är hur relevanta skattesatser kan förväntasutveckla sig i olika . Utöver genomförandet avden inre marknaden kan bl.a. demografiska förändringar,behov av miljö- och infrastrukturinvesteringar ochkonvergenskraven inför EMU under de närmaste 5--10 årenmedföra betydande effekter för skattesystemen såväl i EG:snuvarande medlemsländer som i . Det kan inteuteslutas att såväl enskilda skatter som den totalaskattenivån inom flera kan komma att höjasunder 1990-talet.Våra ambitioner att bli del av en gemensam europeiskmarknad kan komma att kräva en anpassning nedåt av vissaskatter, även om omfattningen och inriktningen av dennaanpassning varken går eller behöver preciseras . Åandra sidan finns det möjligheter att höja andra skatter. Etteventuellt framtida medlemskap i torde därför inte,åtminstone inte , få någranämnvärda konsekvenser för den totala skattenivån iSverige. Den skattenivå vi får kommer i huvudsak att vararesultatet av vad vi själva som nation väljer.Regeringen bör mot denna bakgrund säkerställa attutvecklingen inom EG noggrant följs, så att bedömningarav vilka åtgärder på skatteområdet som kan vara befogadeinför ett svenskt medlemskap vilar på ett betydligt merstabilt sakunderlag än hittills.3. Skatt efter bärkraftSkattesystemet ska bidra till en rättvis fördelning avinkomst och förmögenhet. Det är främst genom skatternasom vi betalar för den gemensamma välfärden.De skatteförändringar som har skett sedan hösten 1991innebär att den skattemässiga balansen mellan arbete ochkapital har förskjutits så att kapital- ochförmögenhetsägarnas skattebelastning minskats. Samtidigthar återigen möjligheterna till en orättvis och ekonomisktosund skatteplanering ökat.De förslag på skatteområdet som föreslås avregeringen torde ytterligare försämra denfördelningspolitiska profilen i skattesystemet. Tillsammansmed de besparingar och nedskärningar som föreslås inomden kommunala sektorn och socialförsäkringssystemet gerdetta helt oacceptabla effekter för rättvisan i samhället.I en nyligen genomförd studie (Fördelningspolitiskaeffekter av regeringens politik, LO, ) redovisaseffekterna av den politik som regeringen genomfört sedanregeringsskiftet i oktober 1991.I studien sägs bl.a. att det råder ''inte någon tvekan omatt regeringspolitiken innebär en systematisk och storomfördelning av köpkraft från löntagare till kapitalägareoch företagare. Praktiskt taget samtliga löntagare drabbas,oberoende av inkomst, i genomsnitt av enköpkraftsförsämring. Däremot förbättras, oberoende avinkomst, köpkraften i genomsnitt för samtliga kapitalägareoch företagare.Totalt sett innebär den studerade politiken attkapitalägare och företagare förbättrar sin köpkraft med ca3,medan löntagarna försämrar sin köpkraftmed nästan . ''Studien visar också att löntagarna i nästan varjeinkomstläge får bidra mera till skattesänkningarnasfinansiering än övriga grupper. Bland kapitalägare ochföretagare ökar köpkraften med växande förmögenheter.Ju rikare man är, desto mer tjänar man på regeringenspolitik.Den politik som genomförs av regeringen går tvärsemot principen om skatt efter bärkraft. Politiken leder oss isvindlande fart tillbaka till en ordning med stora och ökandeklyftor.För socialdemokratin är en sådan politik fullständigtoacceptabel. Vi och det svenska folket vet att folkets viljatill arbete är nationens viktigaste tillgång. Välstånd kanendast åstadkommas genom allas vilja och möjligheter attbidra till det gemensamma folkhushållets utveckling.Regeringens skattepolitik är ett tydligt exempel på enren intresse- och symbolpolitik. Ideologiskt motiveradeteser upphöjs till dagens sanning.Kravet på sänkt skattetryck är ett exempel på dennasymbolpolitik, där bristen på underlag och analys äruppenbar. De förändringar som har föreslagits ochgenomförts har sannolikt mycket små och osäkra effekterför tillväxten.Det finns inga empiriska studier som visar något klartsamband mellan skattetryck och tillväxt. Tvärtom visar ettflertal internationella studier att experiment av det slag somden nu utsätter det svenska folket för,främst har lett till ökade inkomstklyftor och gigantiskabudgetunderskott. Tillväxteffekterna har varit mycket småeller obefintliga.Sverige behöver inga experiment av liknande slag. Vi vethur det gick där den politiken har prövats! Den s.k. endavägens politik är en återvändsgränd.4. Återupprätta skattereformenVi socialdemokrater står fast vid de principer somvägledde genomförandet av den stora skattereformen. Detinnebär att skattesystemet ska bidra till en rättvis fördelningoch utgöra ett robust och uthålligt system för finansieringenav den gemensamma välfärden.De förändringar som har genomförts sedan hösten 1991har på viktiga punkter rubbat förtroendet för attskattereformen skall bli bestående. Såvälskattesatsförändringar som införandet av nyaundantagsregler i skattesystemet samt borttagandet avförmögenhetsskatten har på ett systematiskt sätt urholkaten av skattesystemets grundprinciper, skatt efter bärkraft.Även de planerade åtgärderna inombostadsfinansieringen, den uppskjutnabarnbidragshöjningen, förslaget om karensdagar isjukförsäkringen m.m. leder indirekt till en urholkning avskattereformens fördelningspolitiska syften.Vi vill återställa skattereformen i dess huvuddrag. Viupprepar därför våra tidigare förslag om nej till sänktkapitalinkomstskatt, reavinstskatt, förmögenhetsskatt,arvs- och gåvoskatt m.m. Vi vill räkna upp brytpunkten iskatteskalan mindre än regeringen och återinföra denallmänna löneavgiften.För närvarande pågår en omfattande utvärdering avskattereformen (). De förändringar som genomförtsoch planeras kommer utan tvekan att påtagligt försvåradenna utvärdering och därmed minska värdet av eventuellaslutsatser.Denna utvärdering skulle kunna ge synnerligen värdefullkunskap om skattesystemets konsekvenser för ekonominsfunktionssätt, tillväxten och fördelningspolitiska effekter.Också av denna anledning är det viktigt att skattereformensgrundprinciper kan bevaras.Vi föreslår därför att de regler som gällde vidskattereformens införande i princip återställs. Härigenomges också rimliga förutsättningar för en bedömning av detnya skattesystemets konsekvenser för ekonominsfunktionssätt och dess fördelningspolitiska konsekvenser.5. Regeringens förslag i kompletteringspropositionenRegeringen föreslår nu att den allmänna energiskattenhelt slopas för industrin och växthusnäringen och attkoldioxidskatten blir kvar, men på en väsentligt lägre nivå.För att finansiera denna skattesänkning vill regeringen höjabåde den allmänna energiskatten och koldioxidskatten förövriga förbrukare. Konsekvenserna av regeringensenergiskatteförslag blir bl.a. att skatten på bensin höjs med16 öre per liter.Vidare föreslår regeringen att den generellamervärdeskatten sänks från till , attschablonavdraget från intäkt av tjänst slopas och attfastighetsskatten på kommersiella lokaler avskaffas helt.För hushållen innebär skatteförslagen en svag expansiveffekt genom att momssänkningen är något högre än denhöjda inkomstskatten och den del av energiskattehöjningen(ca 2,5 miljarder) som belastar hushållen. Den expansivaeffekten (köpkraftsförstärkningen) är ca 2 miljarderkronor.MomssänkningenMomssänkningen innebär en budgetförsvagning med ca11,1993. Det är svårt att bedöma vilkaeffekter den får på efterfrågan och priser. Dessrealekonomiska effekter är helt beroende av hur prisernaförändras för berörda delar av konsumtionen. Om prisernaexklusive moms höjs minskar momssänkningenspriseffekter och åtgärdens konjunktur- ochfördelningspolitiska effekter.Vi har heller inte råd att i nuvarande statsfinansiellasituation vidta en så omfattande skattesänkning som dettainnebär.Vi avvisar av ovanstående skäl detta förslag.Höjd inkomstskatt (slopat schablonavdrag)Genom regeringens förslag slopas avdraget förarbetsresor till och från arbetet för kostnader under 4 000kronor och för övriga kostnader för inkomstensförvärvande införs ett golv på som inte får drasav.Härigenom höjs inkomstskatten för ca 5 miljonerlöntagare med totalt ca . För flertaletlöntagare innebär detta en skattehöjning med 1 240--. Härigenom höjs den genomsnittligaskatt som löntagaren betalar. Åtgärden får inte någrapositiva effekter på arbetsutbudet.Enbart åtgärden att slopa schablonavdraget innebär enköpkraftsindragning från hushållen med ca 7 miljarderkronor. Genom att arbetsresor fördyras kan åtgärden påsikt påverka människors intresse att ta arbete utanförbostadsorten, vilket i sin tur kan minska rörligheten påarbetsmarknaden.Genom framför allt golvet för övriga avdrag på är det troligt att flera skattebetalare inte kananvända den förenklade deklarationen, vilket skapar storaproblem för skattemyndigheternas gransknings- ochkontrollverksamhet och minskar/försämrarskattemyndigheternas möjligheter att koncentrera sinainsatser till viktigare områden än att granska vanligalöntagares deklarationer.Åtgärden att slopa schablonavdraget kan försvårakommande avtalsförhandlingar.Vi avvisar av ovanstående skäl detta förslag.Omläggning av energiskatter m.m.Skattebortfallet för denna åtgärd beräknas enligtregeringen till . Av dennaskattesänkning går ungefär hälften till den energiintensivaindustrin och hälften till övrig industri. Regeringens förslaghar knappast någon hög ''verkningsgrad''.De näringspolitiska och samhällsekonomiska effekternam.m. utvecklas vidare i avsnittet Energiskatter för industrini denna motion.För hushållen höjs skatten på el med per kWhsamtidigt som koldioxidskatten höjs från till 32 öreper kg koldioxid. Den höjda koldioxidskatten innebär enbensinskattehöjning med per liter (totalt ca 1 miljardkronor).Av den totala energiskattehöjningen på ca 4 miljarderkronor belastas hushållen med ungefär 2,5 miljarderkronor. Det innebär höjda boendekostnader (uppvärmningoch övrig hushållsel) samt ökade transportkostnader(bensinförbrukningen).Vi avvisar av ovanstående skäl detta förslag. Viåterkommer nedan till ett eget förslag angående denenergiintensiva industrins energiskatter.Slopad fastighetsskatt på kommersiella lokalerGenom skattereformen höjdes fastighetsskatten på allahyreshus, oavsett användning, till av taxeringsvärdet.För att dämpa överhettningen av investeringar i kontor ochandra kommersiella byggnader höjdes för perioden --92 fastighetsskatten till på denna typ av fastigheter.Regeringens förslag att slopa fastighetsskatten påkommersiella fastigheter innebär ettskattebortfall med ca . Åtgärden syftarenligt regeringen till att åstadkomma en höjning av värdetpå kontorsfastigheter genom att öka fastighetsägarnaslönsamhet. Därmed skulle kreditförlusterna i bankernabegränsas.Vi tror inte att en avskaffad fastighetsskatt får så starkaeffekter, eftersom lokalhyresgästerna i normalfallet betalarfastighetsskatten vid sidan av hyran och attfastighetsägarnas lönsamhet därför endast påverkas svagtoch på längre sikt.Dessutom ifrågasätter vi om staten genom att ge stora,särskilt riktade skattelättnader ska rädda fastighetsägarnaeller andra placerare från konsekvenserna av beslut somvisat sig förlustbringande. Det hör också till bilden attpriserna på kontorshus , trots det kraftiga prisfallet desenaste åren, är åtta gånger högre än 1980.Vi avvisar av ovanstående skäl detta förslag. Viåterkommer i vår motion om åtgärder mot finanskrisen(1991/92:Fi73) till förslag angående outhyrda lokaler.6. Budget- och fördelningseffekter av regeringens förslagSer man på samtliga förslag på skatteområdet är dessasvagt regressiva genom att gynna hushåll med högainkomster i förhållande till hushåll med lägre inkomster.Även hushåll med medelstora inkomster kommer sannoliktatt få försämrad köpkraft av regeringens förslag.Tillsammans med tidigare beslutade förändringar påskatteområdet förstärks den tidigare orättvisaomfördelningen av skattesänkningar och besparingar.Budgeteffekter av regeringens förslagFörslagBudgeteffekt (mdr kr)1. Momssänkning--11,62. Energiskatteomläggning för industrin och övrigaförbrukare0,6 (4--3,4)3. Höjning av inkomstskatten (slopat schablonavdrag)74. Slopad fastighetsskatt på kommersiella lokaler--3--------------------Budgetförsvagning:--7 7. Våra förslagVi säger nej till samtliga ovanstående förslag frånregeringen. Vi föreslår i stället en förändring avenergiskatterna så att de för industrin och växthusnäringenmaximeras till av saluvärdet. Med vårt förslag kan demiljöstyrande inslagen i energibeskattningen upprätthållasoch skattesänkningen riktas till de energiintensivaindustrierna. Den statsfinansiella kostnaden blir mindre änhälften av den som följer av regeringens förslag.I vår motion till (1991/92:Sk328) harvi redovisat ett stort antal förslag för att upprätthållagrundprinciperna i skattereformen och ge utrymme försatsningar på arbete och välfärd. Vi vidhåller dessa förslagsom här återges i stark sammanfattning.FörslagBudgeteffektBudgeteffekt 1992/93 milj krhelår milj kr A. ÖKADE STATSINTÄKTER 1. Justering av brytpunkten i skatteskalan (. 1993)+ 750+ 1 5002. Ökad kapitalskattesats från till (. 1993)+1 300+ 3 2003. Ökad reavinstskattesats från till för aktier ()+ 850+ 8504. Höjd reavinstbeskattning av bostadsrätter (takregeln)()+ 250+ 2505. Höjd avkastningsskatt på kapitalförsäkringar,värdepappersfonder, privata pensionsförsäkringar (1 jan.1993)+ 600+ 1 2006. Ändrad begränsningsregel för ränteavdrag (. 1993)+ 100+ 2007. Ändrad beskattning av delägare i fåmansbolag (1 jan.1993)+ 150+ 2008. Återinförd allmän löneavgift (0,) ()+2 300+ 2 3009. Höjd särskild löneskatt (22,) ()+ 100+ 10010. Socialavgifter på vinstandelsmedel ()+ 100+ 10011. Reformerad förmögenhetsbeskattning () och återställd arvs- och gåvobeskattning()+1 700+ 3 000A. Summa+8 200+12 900 B. MINSKADE STATSINTÄKTER 12. Återinförd skattereduktion för fackföreningsavgifter (1jan. 1993) m.m.-- 900-- 1 50013. Ökad skattereduktion för underskott i kapital (1 jan.1993)--1 200-- 2 900B. Summa--2 100-- 4 400Total A--B:+6 100+ 8 500 8. Energiskatter för industrinBakgrundFör en god ekonomi och full sysselsättning i hela landetkrävs en näringspolitik som ger goda förutsättningar förindustrin att verka. Näringspolitiken måste säkerställakonkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter för bådesmåföretag och storföretag. Den måste också göra Sverigeattraktiv för internationella företag. Därför måste politikeninriktas på att befästa den prisstabilitet som haruppnåtts. Genom förnyelse av arbetets organisation och enhöjning av kompetensen på bredden i arbetslivet börproduktiviteten kunna höjas rejält under de närmaste åren.Genom förstärks de svenska företagensmöjligheter på den europeiska marknaden.Denna allmänna näringspolitik ger en god grund för ensund utveckling av industrin i vårt land. ochvissa branscher kräver ytterligare förutsättningar för en godlivskraft. En viktig del av svensk industri tillverkarenergikrävande standardvaror som stål, metaller, malm,papper, massa, cement eller insatsvaror till dessa industriersom ferrolegeringar, klor, klorat, natronlut o dyl. I Sverigeligger dessa industrier främst i skogslänen och pånorrlandskusten. Deras produkter prissätts påvärldsmarknaden och några avgörande kvalitetsskillnaderföreligger inte. Följden blir att företag som inte harkonkurrenskraftiga produktionskostnader slås ut frånmarknaden.För dessa industrier är en säker tillgång till energi pårimliga villkor en avgörande förutsättning. En viktig grundför stabil energiförsörjning lades genomtrepartiöverenskommelsen om energipolitiken i januari1991. som vi värnar om dessa företags överlevnadkrävs emellertid ekonomiska styrmedel, bland annatenergiskatter, för att komma till rätta med de miljöproblemvi står inför. Men energiskatter på den nivå som är rimlig attta ut från konsumenter skulle slå ut dessa företag.En sådan utslagning skulle emellertid inte leda till någonegentlig minskning av energianvändning eller miljöskadoreftersom produkterna handlas på världsmarknaden. Enbeskattning i som avviker kraftigt från omvärldensleder alltså inte, i detta sammanhang, till minskning avenergianvändning eller miljöskador. Den leder i stället tillatt produktionen, och därmed energianvändningen ochmiljöskadorna, flyttas till ett annat land.Hemmamarknadsinriktad energianvändning, däremot,kan styras genom energiskatter och miljöavgifter.