mot · GF02Jo610 · 1992-01-27 00:00:00 — Miljön i och omkring har varit uppe tillbehandling i vid ett flertal tillfällen under senareår. I enlighet med motionsförslag beslutade våren1991 att skulle omfattas av naturresurslagen. Emånanses därmed skyddad mot planeradvattenkraftsutbyggnad.I andra motioner, bl.a. 1990/91:Jo724, har tagits framfrågor kring Emåns framtida möjligheter som en tillgång förturism- och naturvårdsintressen. Förekomsten av lax ochöring samt åns i övrigt rika fauna är av stort intresse förfisketurismen.Ett problem är emellertid tidigare utsläpp av giftigaämnen som kommit från industrier längs och desssidovattendrag. Dessa utsläpp har bl.a. innehållit PCB somlångsamt läcker ut från sediment i , som ligger i ånsövre lopp. Om inget görs åt detta problem beräknas PCB-läckaget kvarstå under hela nästa sekel.PCB-problemetFörekomsten av PCB i vattensystemet äventyrar devärden som motiverar riksintresset för . Skador påfiskars organ, utveckling och reproduktion kan förväntas,främst på stationära arter som den unika malen. Utsläppenbelastar slutligen också med PCB. En sanering avJärnsjön är därför nödvändig om fortsatta skador skallkunna undvikas och de mål uppnås som anges inaturvårdsverkets aktionsplan för sötvatten.Arbetet hittillsSaneringen av i har diskuterats sedanPCB upptäcktes i dess sediment i mitten av 1980-talet.Redan år 1986 bildades en arbetsgrupp för att utredafrågan. Analyser och utredningar som utfördes i slutet av1980-talet visade var PCB-föroreningarna fanns och hur despreds i vattensystemet. Berörda kommuner och har senare i skrivelser tillnaturvårdsverket begärt en sanering av Järnsjön.Efter förstudier har en huvudstudie utförts under hösten1990 och . Syftet var att ge ett underlag för val avlämplig saneringsmetod för sjön samt att bygga uppkunskaper för liknande saneringar.Kostnaden för saneringen uppskattas till 30--50 milj.kr.Denna kostnad fördelas mellan ansvariga företag ochstaten, för den del där inte ansvar kan utkrävas.Alarmerande signalerNu har alarmerande signaler kommit att staten, genomnaturvårdsverket, inte kommer att ställa upp med sin delmed motiveringen att verkets anslag inte räcker för allabidragskrav som ställs.Projektet är ett pilotprojekt som betydermycket för kunskapsuppbyggnaden för saneringsprojekt.Bl.a. arbetar KTH i med en modell av sjön, därvattenströmmar och konsekvenser av saneringsarbetet kanföljas. Den tekniska delen av projektet har även tilldragitsig internationell uppmärksamhet och förväntningarna ärstora inför ett genomförande.Det är också ovanligt att en statlig myndighet och ettföretag, i detta fall MoDo, kunnat arbeta fram ettekonomiskt avtal, som beräknas bli klart ,utan att behöva gå den långa vägen över koncessionsnämndoch ev. process.Det är således av stor vikt att fullföljersin del av avtalet, genom omprioriteringar i sin budget samtgenom disposition av medel förslagsvis från anslagen B 4. Miljöforskning eller B 6.Sanering och återställande av miljöskadade områdenunder fjortonde huvudtiteln. I sammanhanget kan vara värtatt framhålla att de medel som var planerade attsättas in för att motverka översvämningar i Emådalen nuborde kunna disponeras för saneringsändamål. Någonytterligare ''kanalisering'' av de känsliga stränderna tordeinte bli aktuell. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sanering av i .