mot · GF02A453 · 1992-01-27 00:00:00 — En stark decentralisering av besluten till regional nivåoch en förenkling och schablonisering av deregionalpolitiska stödformerna är en bra garanti för eneffektiv regionalpolitik.De förväntade sämre ekonomiska förutsättningarnaförstärker behoven att samverka inbördes mellankommuner och länsmyndigheter, mellan kommuner ochnäringsliv, inbördes mellan olika samhällssektorer, mellanden offentliga sektorn och näringslivet och mellannäraliggande län.Samverkan mellan , och Blekingelän är till fördel för alla tre länen och bör förstärkas. För attsydostlandet ska kunna hävda sig i det ökade samspelet medöststaterna och EG är det viktigt att hela landsdelen äroffensiv. Sydöstra har många positiva egenskapermen har också vissa brister i helhetsfunktionen.Näringslivet är alltför ensidigt, det finns brister iinfrastrukturen, det finns färre årsstudieplatser per 1 000invånare inom högre utbildning än riksgenomsnittet ochlandsdelens ''utkantsläge'' är naturligtvis inte det bästa.Målsättningen bör vara att utveckla sydostlandet till ensamverkande knutpunkt.Utvecklingen i har under de senaste årenvarit positiv även om den legat under riksgenomsnittet.Man har lyckats behålla en förhållandevis god sysselsättningmed en näringslivsstruktur med stor andel jord- ochskogsbruksbaserad sysselsättning. Trots detta finns detanledning till viss oro för den framtida utvecklingen avlänet. Detta främst pga prognoser ombefolkningsutvecklingen, låg utbildningsnivå, ogynnsamålderssammansättning och till vissa delar svag infrastruktur.NäringslivetLänet är ett småföretagarlän där de små och medelstoraföretagen har stor betydelse för att skapa en stabil livskrafti bygden. Småföretagen har ett utsatt läge när marknadensviker och deras kapitalkänslighet ökar sårbarheten. Mångamänniskor arbetar också i företag som är underleverantörertill de stora företagen. För länets utveckling är det alltså avavgörande betydelse att regeringen, som , för ennäringsvänlig politik.För länets utveckling skulle det betyda mycket om någotstatligt verk eller myndighet lokaliserades till länet. Jagmotionerade t.ex. 1990 om en förstärkt delegation för ickemilitärt motstånd. Andra förslag som jag tidigare framförtär Räddningstjänstutbildning, SCB, regionalt kontor ochSkolverkets regionkontor. Ytterligare förslag som ärvärda att överväga är en regionalisering av och enomlokalisering av och inrättande avett landsarkiv och en kart- ochpapperskonserveringscentral. Regeringen bör i positiv andapröva dessa förslag och återkomma till riksdagen.Utbildning och forskningEn fortsatt satsning på som skol- ochutbildningsort är i hela regionens intresse. Särskiltangeläget är att nätverksuniversitetet i sydost blirverklighet. Man kan konstatera att sydostlandet är i stortbehov av ökad kompetens för att klara erforderligframförhållning och förväntade strukturomvandlingar avnäringslivet.Jag avstår från att lägga särskild motion omnätverksuniversitet eftersom glädjande nog allariksdagsledamöterna från , och Blekingeenats om en gemensam motion. Särskilda motioner omskogsforskning och glasforskning har jag däremot väckttillsammans med länets övriga representanter frånregeringspartierna. Det är också angeläget att utökanuvarande förskolelärarutbildning i till 120--140högskolepoäng samt att lärarutbildning för årskurs 4--9förläggs där.InfrastrukturFolkpartiet liberalerna förordar en kraftig satsning på dedelar av infrastrukturen som blivit eftersatta under 70- och80-talen, dvs järnvägar, vägar, högskoleutbildning ochledningsnät för vatten och avlopp.När det gäller satsningen på järnvägen motiveras den avatt det är ett förhållandevis billigt, trafiksäkert ochmiljöanpassat transportsätt. För är detytterst angeläget att kan slutföra de planeradeprojekten om standardhöjning på kust till kust-järnvägenGöteborg----samt snabbtågetStockholm--med uppehåll i . Avgörandeskäl talar också för att godstrafiken i högre utsträckningskulle gå på järnväg. Men för att detta ska bli möjligtfordras ett utrymme för kreativa terminallösningar somskulle göra att järnvägen skulle kunna vinna tillbaka en delav styckegodstrafiken från lastbilarna.Inom det nationella vägsystemet är det E4 som i länetbör byggas om till motorväg. För övrigt är de mestangelägna behoven upprustning av och 25.Tyvärr har också många mindre vägar i lågbärighet på grund av svaga broar eller att vägarna går övermossmarker. Länet måste därför också tilldelas medel förförbättring av dessa vägar för bl.a. de viktigaskogstransporterna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan mellan sydostlänenKronoberg, och ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att lokalisera statligtverk eller myndighet till ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgad högskoleutbildning iVäxjö,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastrukturella satsningar iKronoberg.