mot · GF02Ju418 · 1992-01-27 00:00:00 — Principiella utgångspunkterDomstolarna är en av rättssamhällets grundpelare.Principen om domstolarnas självständighet i dömande ochvid rättstillämpning är så vital för rättssäkerheten att dengrundlagsfästs. Ingen myndighet, ej heller i , fårbestämma hur domstol skall döma i det enskilda fallet ellerhur domstol i övrigt skall tillämpa rättsregel i särskilt fall.Det är också av vikt att det vid domstol finns ordinariedomare, som i grundlagen är skyddade mot godtyckligtskiljande från tjänsten.I regeringsformen finns vidare bestämmelser som germedborgarna rätt till domstolsprövning i viktiga frågor.Genom att anslutit sig till omde mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheternahar medborgarna ytterligare garantier för rättssäkerheten.Genom att begreppet civil rights av domstolen givitsen vidare innebörd har området för domstolsprövning iolika frågor utvidgats . För svensktvidkommande betyder det att vissa frågor som avgjorts iförvaltning nu av den enskilde kan föras till domstol. Vianser det vara bra att den enskildes ställning stärkts.Däremot ställer vi oss avvisande till tankarna på enförfattningsdomstol därför att en sådan får en sådanställning att den överordnas den lagstiftande makten.Innebörden av detta är en begränsning av medborgarnas ival uttryckta vilja i olika politiska frågor. ''All offentlig makti utgår från folket'' heter det i regeringsformensförsta paragraf. Den faktiska betydelsen av detta stadgandeomöjliggör förekomsten av en författningsdomstol.Domstolarna har att döma i brottmål och att lösa tvistersåväl mellan det allmänna och den enskilde som de enskildaemellan. Lagstiftningen varken kan eller bör utformas så attden i detalj löser alla uppkommande frågor. Detta måste imycket överlåtas åt rättsskipningen på grundval av merallmänt hållna regler. Sant eller osant, rätt eller orätt -- detblir i allmänhet domstolen som ytterst har att ge svaret.DomstolsutredningenDen tillsatta Domstolsutredningenavlämnar sitt betänkande. Utredningen tillsattesmot bakgrunden av den allt besvärligarearbetssituationen för domstolarna. Domstolsväsendet harliksom andra offentliga organ ställts inför den svårlöstauppgiften att hantera en växande arbetsbörda med knapparesurser. Svårigheter att rekrytera och behålla personalförelåg också.Domstolarnas svårigheter kan inte mötas enbart genompersonalförstärkningar; grundläggande frågor omdomstolarnas framtida arbetsuppgifter och organisationmåste övervägas. Målet skall vara ett kvalitativthögtstående domstolsväsende med fortsatt starktledkmannainflytande och god lokal förankring.Domstolarna skall i princip endast tilldelas sådana frågorsom kräver domstolsprövning. Renodling av domarrollenskall medföra ökade resurser för den dömandeverksamheten. Ett sätt att åstadkomma denna renodling äratt domstolarna förbehålls de uppgifter som är rättsskipningi egentlig mening. Ett annat sätt är att fortsätta med attdelegera ärenden från juristpersonal till annandomstolspersonal.Domstolsväsendets organisation skulle också övervägasav utredningen. Därvid skulle eftersträvas sådana lösningarsom främjar rättssäkerheten och rättsskipningens kvalitet,som ger rationella och väl fungerande arbetsenheter ochsom bevarar goda förutsättningar för en lokal förankring avrättsskipningen och ett vitalt lekmannainflytande.Organisationsfrågan har också ett så nära samband med deandra uppgifterna för utredningen att de borde lösas i ettsammanhang.Regeringen berövade emellertid utredningenmöjligheten att i ett sammanhang behandla frågorna.Genom beslut återkallade regeringenorganisationsuppdraget. Organisationen skall nu utredasdirekt i . Att dessa frågor således skallhandläggas utan en bred parlamentarisk insyn är djuptotillfredsställande. Med hänsyn till domstolarnas centralaroll i rättssamhället är det betydelsefullt att dessasorganisation också bereds under medverkan från riksdagensalla partier. Bristen på öppenhet i denna för medborgarnaviktiga fråga är inte ägnad att stärka tilltron tillrättsväsendet. Regeringen anger inte heller inriktningen avarbetet i annan mån än att man säger att det skall ske fråndelvis andra utgångspunkter än som följde avdomstolsutredningens direktiv, bl.a. såvitt avser problemenkring specialdomstolarna.Socialdemokraternas uppfattning är att det fortsattaberedningsarbetet måste organiseras så att grundläggandekrav på parlamentariskt inflytande tillgodoses.SpecialdomstolarSom nämnts ovan aviserar regeringen en översyn avproblemen kring specialdomstolarna. I den mån som detfinns verkliga problem med vissa specialdomstolar skall denaturligtvis uppmärksammas. har redan tidigarebeslutat att integrera de särskilda försäkringsdomstolarnamed kammarrätterna och ändra instansordningen förförsäkringsmålen så att länsrätterna blir första instans.Vidare har vissa klarlägganden gjorts beträffandebostadsdomstolen och hyresnämnderna.Olika principiella skäl brukar anföras motspecialdomstolar, särskilt om s.k. intresseledamöter ingår idessas sammansättning. I samband med Europadomstolensprövning av Langborger-målet, som i sig medförde vissändrad sammansättning av hyresnämnderna ochbostadsdomstolen, uttalade domstolen att den inte hadenågra principiella invändningar mot denna typ av domstol;den särskilda erfarenhet som dessa intresseledamöterbesitter är ägnad att förbättra domstolens avgöranden.Erfarenheterna från exempelvis arbetsdomstolens ochbostadsdomstolens arbete måste sägas vara klart positiva.Varje sådan domstols arbete skall övervägas för sig iförhållande till de uppgifter domstolen har tillagts. Denfortsatta verksamheten måste bedömas på domstolens egnameriter, inte bara stelbent ändras utifrån någon mer ellermindre ogrundad principiell åsikt.Socialdemokraternas uppfattning är att det inte finnsnågra välgrundade principiella motiv för att generelltavskaffa specialdomstolar.Rekrytering och utbildningDe tidigare nämnda svårigheterna att rekrytera ochbehålla framför allt juristpersonal har minskat under senaretid. Till detta har bidragit rejäla satsningar på lönesidan.Vidare är de hittillsvarande erfarenheterna av den ändradedomarbanan och omlagda notarieutbildningenövervägande goda. Målet att ett assessorsförordnande skallnås synes kunna klaras.I en föränderlig verksamhet är utbildning ochkompetensutveckling av stor betydelse. är målet att resurser skall finnas för treutbildningsdagar och anställd inomdomstolsväsendet. För att klara det behövs ytterligare 5milj.kr. i förhållande till regeringens förslag.Socialdemokraterna yrkar att 5 milj.kr. skall tillförasdomstolsverket för ökad personalutbildning.ADBFör att öka effektiviteten och skapa bättrearbetsförhållanden för all personal är det betydelsefullt attdatorstöd kan införas vid domstolarna. De resursersom anvisas för ADB synes vara tillräckligamed hänsyn till de praktiska möjligheterna att installerasystemen.Renodling och delegeringÖkad delegering är ett bra sätt att tillvarata olikapersonalgruppers kompetens somdomarresurserna kan koncentreras på de frågor som kräverjuridisk kompetens. Erfarenheterna av hittillsvarandedelegering och pågående försöksverksamhet ger inteanledning att tveka inför ytterligare beslut om delegering.Förslag finns på ärenden som kan delegeras, bl.a.handläggning av bouppteckningar och av gemensamansökan i familjemål. Remissbehandling avDomstolsutredningens förslag och därpå följandeöverväganden bör inte hindra fortsatt arbete meddelegering.Renodling av domarrollen med effektivare arbetsformerskapar bättre resurser för rent juristarbete. Eftersom detinte är möjligt -- ens i ett bra statsfinansiellt läge -- att klaranuvarande ärendebalanser vid domstolarna genom enkraftig anslagsökning, måste andra vägar prövas.Effektiviteten vid olika domstolar är då väsentlig. Ansvaretvilar här på domstolschefen, som har att svara för enkraftfull ledning genom verksamhetsplanering ochresultatuppföljning vid sin domstol. Domstolschefen ochandra chefer har alltså en nyckelroll för det fortsattareformarbetet liksom för personalförsörjning ochpersonalutveckling. Därför är det angeläget att tillräckligautbildningsresurser finns. Socialdemokraterna anser attdelegeringsarbetet skall fortsätta liksom attchefsutvecklingen skall intensifieras.Domstolsväsendets InformationscentrumDet är viktigt att allmänheten har insikter omdomstolarnas betydelsefulla uppgifter i en demokratiskrättsstat. Domstolarna utgör en omistlig del av vårtkulturarv och deras roll måste klargöras och betraktas i etthistoriskt perspektiv. Även aktuell information är därvidviktig, dels till domstolarna, dels också till medborgarna.Domstolsverket har därför initierat tillskapandet av ettDomstolsväsendets Informationscentrum (). Ettsärskilt informationsprojekt, Tingsstället, startar och skall pågå . Jönköpingskommun har ställt lokaler hyresfritt till förfogande i detgamla . Det är beläget i en unik, flerhundraårig,rätts- och förvaltningsmiljö vid Hovrättstorget.DIC kommer att arbeta med tre frågor: Information --dokumentation -- domstolsforskning. Målet är att utvecklaen på vetenskaplig grund uppbyggd institution, som medhjälp av modern museiteknik skall omsätta vetenskapligaresultat till aktuell information om domstolarnas roll isamhället.Socialdemokraterna anser denna verksamhetbetydelsefull, varför . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om parlamentariskt inflytande överberedningen av domstolsväsendets organisation,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om specialdomstolar,3. att utöver vad regeringen föreslagit /93 anvisar 5milj.kr. för personalutbildning och chefsutveckling inomdomstolsväsendet,4. att utöver vad regeringen föreslagit /93 anvisar 1milj.kr. för iJönköping,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om delegering inom domstolarna.