ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02N38 · 1992-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:98 Ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, m.m. I propositionen föreslår regeringen ändringar av bl.a.lagen om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen).Vänsterpartiet accepterar de förslag till ändringar ochskärpning av kärntekniklagen som regeringen föreslår ipropositionen, men vi konstaterar att även meddessa förändringar kommer lagen att ha stora brister.Riksdagsbeslut med anledning av folkomröstningen omkärnkraft har ständigt ifrågasatts och trovärdigheten harsystematiskt undergrävts. En linje i argumentationen frånföreträdare för elproducenterna har varit att de inte kan låtasig styras av enbart riksdagsuttalanden och att så länge detinte finns annan laglig grund att stänga kärnkraftverk änbrister i säkerheten, kommer de inte att planera någonavveckling. Behovet av lag om kärnkraftens avveckling ärdärför uppenbart.Därför anser vi att det förslagsvis i inledningen av 5 § ikärntekniklagen införs en bestämmelse med innebörden attvarje tillstånd att driva en kärnreaktor upphör den 31december 2010.Regeringen anför i propositionen att förbud motersättningsinvesteringar inte bör införas. Argumentet är attdet skulle vara praktiskt svårt att utforma ett sådant förbudså att det inte skulle komma i konflikt medsäkerhetsöverväganden. Det finns en påtaglig risk att storakostbara investeringar i kärnkraftsaggregat kommer attanvändas som påtryckningsmedel för att tillåta drift längreän 2010. De bör därför inte få förekomma.Kammarrätten i och harföreslagit lagtekniska lösningar som vi anser är värda attpröva ytterligare. bör därför begära attregeringen återkommer med förslag om sådan ändring avkärntekniklagen att investeringar som görs av annat änstrikt säkerhetsmässiga skäl, s.k. ersättningsinvesteringar,inte tillåts.Det svenska avvecklingsbeslutet bygger påuppfattningen att kärnkraften inte kan bli en säkerenergikälla. Energiteknik som vi på dessa grunder har tagitavstånd ifrån bör inte exporteras från . Detta börvara huvudregeln. Vi inser emellertid att det i vissa extremasituationer kan vara befogat att exportera svenskkärnteknik och kärntekniskt kunnande t.ex. som en del i ettinternationellt åtagande att säkra östeuropeiska reaktorer.Även här bör regeringen återkomma till medförslag till exportförbud som inte äventyrar deltagande iinternationellt säkerhetsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att i inledningen av 5 §kärntekniklagen följande formulering införs: ''Varjetillstånd att driva en kärnreaktor upphör den 31 december2010'',2. att begär att regeringen återkommermed förslag till sådan ändring av kärntekniklagen att s.k.ersättningsinvesteringar inte tillåts,3. att begär att regeringen återkommertill med förslag till sådan ändring avkärntekniklagen att export av kärnteknisk utrustningförbjuds i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GG02N39 · 1992-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:98 Ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, m.m. Kärnkraften måste avvecklasI propositionen föreslår regeringen förändringar i lagenom kärnteknisk verksamhet m m. Förslaget saknar dock ennödvändig förändring: en bekräftelse i lagen på attkärnkraften skall vara avvecklad . I annanmotion har jag tillsammans med flera motionärer föreslagiten sådan förändring.Förbud mot att i omhänderta kärnavfall frånandra länderFörslaget innehåller ett förbud för slutförvar i avkärnavfall från andra länder. Det är mycket bra att ettsådant förbud nu införs i lagen, men det borde enligt minmening givits en definitiv formulering i enlighet medföljande: ''Det är förbjudet att här i riket förvarakärnbränsle eller kärnavfall från kärnteknisk anläggningeller en annan kärnteknisk verksamhet i ett annat land. ''bör därför hos regeringen begära ett nytt förslagmed en sådan skarpare formulering. Det kan inte uteslutasatt det i något fall kan gagna säkerhets- och miljöintressenatt kärnavfall tas om hand i . Genom det striktaförbud jag föreslår kan detta enbart ske genom att lagenändras, vilket kräver riksdagshantering i varje enskilt fall.Detta garanterar en genomgripande demokratisk processföre beslut.Finansiering av avvecklingenKärnkraften kommer att vara kostsam långt efter att vislutat använda den, eftersom avfallet är en sådan oerhördmiljörisk långt in . Reaktorinnehavare ärskyldiga att genom årliga avgifter avsätta resurser förfinansiering av den kommande avfallshanteringen ochnedmonteringen av reaktorer. Men avgiftssystemetsutformning försvårar en tidig avveckling. Om avvecklingenskall vara slutförd i enlighet med upprepaderiksdagsbeslut, måste den börja med det snaraste. Detinnebär att för de anläggningar som tas först ur brukkommer de inbetalade avgifterna inte att täcka kostnadernaför avfallshantering och nedmontering av reaktorer. Mankan heller inte utesluta att en avveckling måste påbörjassnabbare än planerat. Även i en sådan situation måsteresurser för avvecklingskostnader finnas tillgängliga.Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerfastställer avgifternas storlek. bör därförbegära att regeringen återkommer till riksdagenmed en redovisning av hur avvecklingen av kärnkraftenavses finansieras vid olika alternativ. Principen skall vara attäven vid snabb avveckling vilar betalningsansvaret påreaktorinnehavarna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till nyutformning av 5a§ lagen om kärnteknisk verksamhet i enlighet med vad imotionen anförts,2. att hos regeringen begär en redovisning avfinansieringen av kärnkraftens avveckling vid olikaavvecklingsalternativ i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GG02N40 · 1992-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:98 Ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, m.m. Slopa 6 § i lagen om kärnteknisk verksamhetVi delar i stort regeringens uppfattning i propositionensavsnitt 2.2 Behovet av lagändring. Vad som sägs (s. 21) omvikten av att höga krav måste ställas i fråga om säkerhet viddrift av kärnkraftsreaktorer, får som naturlig konsekvens attsäkerhetshöjande investeringar måste tillåtas. Det är enligtvår mening även klokt att inte försöka skilja påinvesteringar som huvudsakligen har som syfte att höjasäkerheten från de som avser att förlänga livslängden medbibehållen säkerhet. En sådan särskillnad låter sig knappastgöras, emedan de har en gemensam tekniskbas.Denna insikt är emellertid inte tillräcklig. Utvecklingoch projektering av nya reaktorer hör intimt samman medutveckling av förbättrad säkerhet i de befintliga verken. Enfaktor som motverkar sådant utvecklingsarbete är 6 § lagenom kärnteknisk verksamhet, som förbjuder all verksamhetsom kan syfta till uppförande av kärnreaktor i landet.Otvivelaktigt lägger lagen sordin på kreativiteten hos detekniker och andra som arbetar med säkerhetsaspekten vidvåra kärnkraftverk. Ett positivt tänkande genererar positivaresultat! Det kan därför knappast gagna någon att läggamunkavle på uppfinningsrikedomen.Förutom vad som ovan sagts, vill jag framhäva följandeskäl till att avskaffa paragrafen:SOU 1991:95 (prop. s.62) som säger: ''Kärntekniklagen bör betraktas som ensäkerhetslag och ------ syftar bl.a. till ------ att renodla ------ säkerhetsfrågor. Bestämmelsen i 6§ kan ej anses vara motiverad av säkerhetsskäl och hördärför i princip inte hemma i kärntekniklagen.'' Noteras böratt flertalet remissinstanser tillstyrkte förslaget (s. 88 f).Oavsett om kärnkraften kommer att avvecklassenast eller inte, är det demokratiskt oförsvarbartatt inte låta de krafter som vill behålla kärnkraften fåutveckla sina tankar och sålunda få balans i debatten.Ekonomiska och tekniska aspekter beträffande säkerhetenhänger nära samman med utvecklingsarbetet totalt sett. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar upphäva 6 § lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet.
mot · GG02N5 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:51 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen /93 Motionens huvudsakliga innehållI samband med beslut omriktlinjer för överföring av verksamheten vid Domänverkettill aktiebolagsform (prop. 1991/92:134, NU33, rskr. 351)beslöt bl a att AB kanalbolag skulle kvarståi statens ägo och att finansieringen av kanalens upprustningskall tillförsäkras genom statsmakternas försorg.I motionen föreslås att anvisar AB Götakanalbolag ett reservationsanslag på för upprustningoch drift av kanalen /93.Allmänna synpunkterNedan redovisas upprustningsplanen för kanal.Kalkylerna grundar sig på en utredning och med detkostnadsläge som då rådde.Upprustning 1992/93Ber. Slussportar-- Översyn, dragning bult, byte bomreglar, byte vandringar 500.000-- Målning av slussportar: 4, DockanKlevbrinken, Riksborg öp, Hajstorp N öp 200.000-- Borenshult 4:Tillverkning, montering nya stålportar 500.000-- 6:Tillverkning, montering nya stålportar 500.000-- öp:Tillverkning, montering nya stålportar 400.000-- öp:Plåtning av befintliga stommar 300.000-- Tåtorp np:Tillverkning, montering nya träportar 500.000-- 7/8 öp:Tillverkning, montering nya stålportar 400.000Kronor 3.300.000B. Fjärrstyrning-- Ombyggnad av Ruda-anläggningen inkl. bro 2.000.000-- Fjärrstyrning Snövelstorp-Loddby-Vennerberga2.000.000Kronor 4.000.000C. Muddring-- , Klevbrinken, inlopp slussar och broar.Wassbacken-Tåtorp 1.000.000D. Broar-- Förstärkning av landfästen. Strandskoning-- Ljungs V-Malfors, Tegelbruket, tätning av vall Ljung.Tåtorp-Wassbacken, bättring punktvis 500.000F. Bryggor-- Byte av bryggdäck div. väntbryggor 500.000G. Pirar, Kajer, -- Ombyggnad av kaj och dockinlopp Klevbrinken 2.000.000-- Ombyggnad av Kidösundsmuren 1.000.0003.000.000H. Slussmurar-- Fogning Borenshult Nb, 7/8, Tåtorp. InjekteringBorenshult Nb, 1-2, 7/8, Tåtorp.2.200.000I. Bäddavlopp-- Byggnad av 3 st bräddavlopp 300.000J. Byggnader-- Byte av tak , målning, fasadrenoveringar, raststugor, va-anläggningar 500.000K. Bigravar-- Diverse rensningar av bigravar 200.000L. Sättdammar, Sättportar-- Tillverkning av 2 st stålsättar 500.000M. -- Trädvård, justering dragväg, gräsytor 250.000N. Säsongsförberedelser-- Utprickning, smörjning oljebyten broar, hydraulik,utläggning bojar, Y-bommar gästhamnar, rengöring portar,broar, hydraulik, kajer, bryggor samt provkörning 600.000Upprustning -- underhåll 1993A.Slussportar3.300.000B.Fjärrstyrning4.000.000C.Muddring1.000.000D.Broar500.000E.Strandskoning500.000F.Bryggor500.000G.Pirar, Kajer, Ledverk3.000.000H.Slussmurar2.200.000I.Bräddavlopp300.000J.Byggnader500.000K.Bigravar200.000L.Sättdammar, Sättportar500.000M.Mark250.000N.Säsongsförberedelser600.000Summa kronor 17.350.000Medelsbehovet är med hänsyn till dagens kostnadsläge18.000.000 kronor.Kanalbolaget hinner använda dessa medel underbudgetåret.Projektet är positivt för området ursysselsättningssynpunkt och har stort allmänt värde.Av nämnda skäl är det viktigt att höjerbeloppet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det ökade medelsbehovet.
mot · GG02N6 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:51 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen /93 har beslutat att skallvara en statlig angelägenhet. När tidigareansvarade för hade kanalbolag möjlighettill vissa intäkter genom försäljning av virke från skogsmarki anslutning till kanalen. uppgick denna intäkt till 2,5miljoner kronor.För upprustning och drift av kanalen har kanalbolagetbegärt för /93.Regeringen är beredd att anslå . Medtanke på att man nu blivit av med möjligheten att reglerasina intäkter genom avkastning av skogsmark och att manövergår i statens regi tycker vi det är en alltför kraftigbantning av kanalbolagets förslag.Vi vill därför anslå utöver vadregeringen föreslår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Medel till AB kanalbolag förupprustning och drift av kanalen /93 påtilläggsbudget till statsbudgeten för /93under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på eller utöver vad regeringenföreslagit.
mot · GG02N7 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:56 Ny konkurrenslagstiftning I propositionen föreslås en ny konkurrenslag samt vissannan lagstiftning som hänger samman med denna.Vi ansluter oss i huvudsak till propositionens innehålloch de förslag som presenteras. Vi har emellertid avvikandemening på följande punkter.InstansordningenHär föreslås att som första instanspå talan av skall pröva mål omföretagsförvärv. Tingsrättens avgörande skall kunnaöverklagas hos Marknadsdomstolen.Enligt nuvarande ordning prövar Marknadsdomstolensådana mål på talan av . Ett förbud motett företagsförvärv blir giltigt endast om regeringenfastställer det.Konkurrenskommittén har föreslagit attMarknadsdomstolen, på talan av , skallpröva mål om företagsförvärv. Vidare föreslås att, om enenskild part så begär, regeringen skall pröva sådana mål därMarknadsdomstolen har bifallit verkets talan. Merparten avremissinstanserna har tillstyrkt kommitténs förslag.Vi ansluter oss till konkurrenskommitténs förslag ochavvisar därmed regeringens förslag på denna punkt.Ändringar i lagen om m.m.I propositionen föreslås att några s.k. intresseledamöterej längre skall ingå i . Domstolen skalli fortsättningen i alla mål som den handlägger ha ensammansättning av lagfarna domare och ekonomiskaexperter.Enligt vår mening är det angeläget medintresseledamöter i domstolen. Konkurrens- ochkonsumentfrågorna har viktiga beröringspunkter. En bredkännedom om näringslivets och arbetslivets förhållanden ärviktigt för ställningstaganden i domstolen. Denna bredakännedom tillförs domstolen bäst genomintresseledamöter. Propositionens förslag innebär enallvarlig försvagning av ställning ochförankring i samhället.Vi avvisar därför regeringens förslag på denna punkt tillförmån för vårt eget förslag.Vilseledande extrapriserI propositionen föreslås att några ytterligare lagreglerom marknadsföring i samband med tillfälliga prissättningarutöver vad som redan följer av marknadsföringslagen ochprisinformationslagen inte behövs.Konkurrenskommittén har föreslagit att det iprisinformationslagen förs in nya bestämmelser angåendemarknadsföring i samband med prissättningar. Detta ärockså vår mening. Vi avvisar därför regeringens förslag pådenna punkt.Kommitténs förslag borde utöver det som ovan nämntsha innehållit rätt för regeringen och attutfärda föreskrifter om regelns tillämpning. Vi trornämligen att det finns stor risk för att missbruket medextrapriser fortsätter, trots lagstiftningen.Vi föreslår därför att regeringen och konsumentverketfår rätt att utfärda föreskrifter om regelns tillämpning.Övriga synpunkterI 6 § bör det tydligare ges uttryck för attkonsumentkooperativt samarbete effektiviserardetaljhandeln och gynnar konsumentpriserna.I 34 § bör det framgå att förvärv och fusioner som bryterupp blockbildningen, effektiviserar blocken i alla led ochsänker prisnivån är positiva och inte får stranda på formellajuridiska grunder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den nya konkurrenslagen,2. att beslutar att intresseledamöter ävenfortsättningsvis skall ingå i .
mot · GG02N8 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:56 Ny konkurrenslagstiftning hälsar med tillfredsställelse attregeringen kommer med ny lagstiftning påkonkurrensområdet.Vi har i ett flertal motioner pekat på den tandlöshet somhar kännetecknat svensk konkurrenslagstiftning. Detta hardels betytt att det omvandlingstryck som företag ständigtbör stå under har saknats i stor utsträckning, dels attsvenska konsumenter har fått finna sig i högre priser änannorstädes.Vi vill dock peka på några brister i den framlagdalagstiftningen.Vi finner det olyckligt att regeringen fastnat för en fastgräns på i årsomsättning tillsammans förde företag som skall utsättas för förvärvskontroll. Det finnsett otal strategiskt viktiga marknader där årsomsättningeninte kommer . Dessa kommer attundantas från förvärvskontroll, och företag kan därmed hamonopol på dessa marknader. Detta motsägerkonkurrenslagstiftningens anda och bör ändras.Vänsterpartiet har i tidigare motioner visat att det ärfullständigt förödande för konkurrensen med monopol elleroligopol, och därmed för prisnivån. Vi har också krävt attmöjligheten till att bryta upp redan beståendeföretagskoncentrationer måste införas, vilket ocksåKonkurrenskommittén föreslagit. Här har regeringen dockbackat för kritik från näringslivet. Inga möjligheter till attbryta upp nu existerande monopol föreslås. Detta trots attde konkurrensvårdande institutionerna har stött dettaförslag och att sådan lagstiftning existerar i både Tysklandoch . Vi föreslår att möjligheten till att bryta upp redanexisterande företagskoncentrationer införs i den svenskakonkurrenslagstiftningen.Ett stort problem för svenska konsumenter är den dåligakonkurrensen på livsmedelsområdet. Vi kan förstå denhänvisning till svenska traditioner som har präglatorganiseringen av den svenska livsmedelshandeln, och somförekommit i debatten kring speciellt Konsum- och ICA-kedjorna. Livsmedelshandeln håller nu också på att snabbtförändras under trycket av nya lågprisbutiker sometableras. finns dock problemet med de fågrossistkedjorna som lägger en förlamande hand överinitiativ från etablerade och nystartade handlares försök tillegna initiativ i den egna butiken. Detta problem får intenegligeras och regeringen bör ge Konkurrensverketmöjlighet att speciellt kontrollera grossistkedjornasagerande i framtiden.För att tillfredsställande skall kunnautöva sin kontroll enligt den nya lagstiftningen krävsförstärkta resurser. Detta återkommer vi till i samband medbudgetpropositionen . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår den föreslagna gränsen på 4miljarder kronor i årsomsättning för sammanslagna företag,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i konkurrenslagstiftningen att existerandeföretagskoncentrationer kan brytas upp,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om livsmedelsgrossisterna.
mot · GG02Sf10 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:30 Ändring av begreppet arbetsskada I den uppgörelse som träffats mellan regeringen ochSocialdemokraterna om åtgärder för att stabilisera densvenska ekonomin är man överens om att tillsättaen beredning i syfte att genomföra en ny försäkringsmodellinnebärande att sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna flyttasut ur statsbudgeten.Meningen är att arbetsmarknadens parter skall övertaansvaret för nämnda försäkringar. Vi anser att de nyahuvudmännen också bör få diskutera försäkringarna i sinhelhet utan att går in nu och gör förändringar iden ena, nämligen arbetsskadeförsäkringen.Mot denna bakgrund bör helt avvisarubricerade proposition.I den händelse trots detta tar ställning förregeringens förslag vill vi peka på att den föreslagnaändringen ''orsakssamband mellan skadlig inverkan iarbetet och den försäkrades skada skärps så att sambandskall anses föreligga bara om övervägande skäl talar för det''kommer att slå mycket orättvist mot framförallt kvinnor.Tusentals kvinnor drabbas av förslitningsskador.Arbetslivet är ofta organiserat av och för män. Den kraftigautbyggnaden av bl.a. vård och omsorg har gjort att mångakvinnor arbetar inom denna sektor och arbetssituationen ärinte alltid den allra bästa; många tunga lyft, arbete ivårdtagares egna hem som ej är anpassade urarbetsmiljösynpunkt o.s.v gör att kvinnor ofta ochdessutom tidigt drabbas av skador.Mycket har gjorts för att ändraarbetsorganisation, arbetsinnehåll, inflytande över denegna arbetssituationen o.s.v., inte minst genomarbetslivsfondernas satsningar för att bl.a. komma till rättamed förslitningsskadorna.Försäkringskassornas satsningar på rehabilitering harockså haft stor betydelse, en satsning som bör tillförasytterligare resurser.Mot bakgrund av att det finns en ganska godmedvetenhet om kostnader, både för arbetsgivare ochsamhälle, men även personliga kostnader och lidande, börman istället för att ändra arbetsskadebegreppet satsa än merpå att förebygga och medvetandegöra alla parter ombetydelsen av en frisk arbetskraft. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1992/93:30 om ändringav begreppet arbetsskada,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvisa vid bedömning avarbetsskada.
mot · GG02Sf12 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:116 Ersättningsnivåer för vissa pensionsförmåner m.m. Propositionen innehåller förslag om att sänka samtligapensionsnivåer till av nuvarande nivå.Fattigpensionärerna ska kompenseras med 500 miljonerkronor, vilket motsvarar c:a . Detsärskilda kommunala bostadstillägget (SKBT) för de ännusämre ställda pensionärerna ska utgå även under 1993.Dessutom får kommunerna full ersättning för KBTeftersom kommunernas huvudmannaskap för detkommunala bostadstillägget kvarstår under 1993.Av konjunktur- och fördelningspolitiska skäl avvisarVänsterpartiet regeringens förslag att generelltsänka pensionsnivån till av nuvarande nivå.Däremot ligger förslaget att höja pensionstillskottet ochKBT helt i linje med vad tidigare föreslagit.Dessa förbättringar är starkt motiverade av behovet avutjämningar inom pensionssystemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om att minskabasbeloppet vid beräkning av de olika pensionsnivåerna.
mot · GG02Sf13 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:116 Ersättningsnivåer för vissa pensionsförmåner m.m. Minskningar av pensionsnivån för ålders- respektivetilläggspension m.m. i enlighet medproposition 1992/93:50 och proposition 1992/93:116 innebäratt arbetsskadelivräntan i enlighet med nuvarande reglermåste höjas med det inom försäkringen minskade beloppet.Effekten är sannolikt inte avsedd, eftersom Sverigesekonomiska krisläge motiverade neddragningar i de olikatransfereringssystemen så att bördorna blev jämntfördelade.Av denna anledning bör regeringen till riksdagenåterkomma med särskild lagstiftning angåendesamordningen mellan arbetsskadelivräntan och deoffentliga pensionssystemen så att besparingseffekten ickeöverförs på arbetsskadeförsäkringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående samordningen mellanarbetsskadelivräntor och offentliga pensionsförmåner.
mot · GG02Sf4 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:29 Vissa socialavgiftsfrågor Motionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en ny lydelse av 19 kap. 3 § lagen(1962:381) om allmän försäkring varigenom klargörs attfolkpensionsavgiften endast är avsedd för finansiering avålders-, förtids- och efterlevandepensioner frånfolkpensioneringen och att de särskildafolkpensionsförmånerna finansieras av statsmedel.I propositionen läggs även fram förslag om ändringar ilagen om allmän försäkring och lagen (1981:691) omsocialavgifter så att det klart framgår att envinstandelsstiftelse inte skall erlägga arbetsgivaravgifter påersättning som betalas till den som är eller varit anställd hosarbetsgivare som lämnat bidrag till stiftelsen och att sådanaersättningar inte heller skall utgöra sjukpenning- ellerpensionsgrundande inkomst för mottagaren.Bestämmelserna skall tillämpas . För attersättningar som lämnas skall varaavgiftsfria och inte förmånsgrundande skall gälla attbidragen varit avsedda att vara bundna under minst trekalenderår och tillkomma en betydande del av de anställdapå likartade villkor. Avgiftsfriheten gäller inte ersättningartill företagsledare med väsentligt inflytande i företaget ochdelägare i fåmansföretag eller fåmansägt handelsbolag ochnärstående till dessa.Allmänna synpunkterRättvisa och trygghet åt alla är grunden för mitt arbete.Ifrågavarande förslag har påtagliga brister och av det skäletkan jag ej biträda regeringens proposition. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:29.