mot · GF02Ub226 · 1992-01-27 00:00:00 — De avgörande riktningsgivarna för en demokratisk skolaoch en större delaktighet och ett ökat inflytande för eleveroch föräldrar är skolans människosyn och kunskapssyn.Den människosyn som skall genomsyra all verksamhet iskolan utgår från en tro på att individen har en inre drivkrafttill lärande och utveckling. Denna drivkraft har sin grund iindividens tilltro till sin förmåga att lära och känslan av attinlärning är betydelsefull och personligt lönande.Det går inte alltid att sätta likhetstecken mellanundervisning och inlärning, eftersom inlärning inte alltid ären självklar effekt av undervisningen. En stor del av denförväntade inlärningen uteblir därför att den sker på andravillkor än den lärandes. Inlärningen blir en aktiv processförst när eleven får söka och skapa sin kunskap medutgångspunkt i det han redan vet. Eleven är aldrig ''ren'' påkunskaper; han har alltid en förförståelse, som han försökeranvända för att förstå det nya. Eleven måste därför gestillfälle att tänka, reflektera, bearbeta och strukturera nyttstoff; stoffet relateras då till de egna tankestrukturerna somrör samma ämne och ett aktivt lärande sker.Kunskap är en aktiv och dynamisk process mellantolkning, bearbetning, förståelse, tillämpning ochutvärdering. Brukbar kunskap är sådan kunskap som har ettvärde för eleven själv och som kan användas i konkretasituationer och som bidrar till personlig utveckling.Kunskapen blir brukbar om eleven kan förståbakomliggande sammanhang, kan sätta in kunskapen i enhelhet och kan använda den i ett annat sammanhang. Enprocess där eleven producerar kunskap i stället för attenbart reproducera kunskap medför att eleven förändrarsitt sätt att tänka och förstå till ett kvalitativt annorlundasätt.Professor , den numer flitigt citeradehjärnfysiologen från , säger i sin bok ''Hjärnansresurser'' mycket som det för skolan är värt att ta vara på.Han påpekar det egentligen självklara att förutsättningenför en maximal inlärning hos en elev är att strömmen avfakta till hjärnan ligger på vederbörandes optimum. Det villsäga på den nivå som är mest gynnsam för den enskildeelevens upptagningsförmåga.Om elevens hjärna matas med fler fakta per tidsenhet änden kan ta emot, så stängs mottagningen i hjärnan av,inlärningen upphör helt. Jämför med vad som sker med ettelektriskt ledningsnät som blir överbelastat -- proppen gåroch strömtillförseln upphör helt.Å andra sidan, om en elev får möta för lite fakta pertidsenhet i förhållande till sitt optimum, så ges det utrymmeför en mängd ovidkommande associationer som störinlärningen t.o.m. av det lilla som bjuds.Matti drar den självklara slutsatsen att detbara finns en person i undervisningsprocessen som kanavgöra vad som är rätt inlärningsnivå -- och det är elevensjälv.Kombinerar man denna självklarhet om stoffmängdensom varje elev ska bearbeta med ett arbetssätt som utgårfrån elevens självbestämmande vad gäller planering avschemat i görligaste mån och val av arbetssätt ocharbetskamrater så får man en inlärningssituation därmänniskans nedärvda nyfikenhet och upptäckarglädjedriver henne till inlärning. Parallellt växer också en fripersonlighet fram. En demokratisk människa kan då gå ut isamhällslivet efter avslutad skolgång med ett egenvärde ochmed respekt för andras egenart.De personer som näst efter eleven själv känner hennebäst är föräldrarna. Deras möjlighet att påverka sitt barnsskolgång borde därför vara mycket stor. Föräldrarna kännerju också barnets möjligheter till stimulans, stöd ocharbetsro i hemmiljön.Lagar, förordningar och målI skollag skall elevers rätt till inflytande och delaktighetläggas fast. ''...främja deras harmoniska utveckling tillansvarskännande människor och samhällsmedlemmar''''...Verksamheten i skolan skall utformas iöverensstämmelse med grundläggande demokratiskavärderingar''Dessa formuleringar i skollagen innebär, dels atteleverna skall fostras och övas i ansvarstagande ochinflytande i skolan, dels att de i så stor utsträckning sommöjligt skall kunna påverka sin egen situation som elever.Läroplanerna skall ge exempel på hur elevernasinflytande och ansvar kan och skall bli verklighet i detdagliga skolarbetet.Lärarutbildning och fortbildning måste haskoldemokratin -- dess människosyn och kunskapssyn --som en viktig beståndsdel.Kommunernas skolplaner skall lyfta fram elevers ochföräldrars delaktighet och inflytande.Det bör göras klart att elevernas medverkan ochinflytande inte får begränsas till perifera inslag iverksamheten eller ''om tiden så medger''. Elevinflytandetskall vara ett naturligt inslag i det dagliga arbetet -- allt efterelevernas mognad och förmåga.Skolorna skall åläggas att i sina lokala arbetsplaner visahur demokratifrågorna skall hanteras och hur en stegring imedinflytandet och ansvarstagandet skall åstadkommas.Kommunernas organisation skall främja en delaktighetfrån föräldrar och elever.Den förändring av skolorganisationen inom grundskolansom påbörjats eller genomförts i många av landetskommuner -- från stora rektorsområden till mindreenheter -- ger större möjligheter till föräldramedverkan ochföräldrainflytande. Skolans informations- ochsamrådsskyldighet bör utökas till att ge inflytande i vissafrågor från föräldrarnas sida.Enligt riksdagsbeslut har föräldrarna viss möjlighet tillval av skola för sina barn. En annan fråga, där föräldrarnabör ha stort inflytande är vilken ''profil'' som skolan väljer.En profilering av skolorna i en kommun kan ge mångfaldoch valfrihet och bör därför uppmuntras och stödjas.Det bör finnas en form för föräldraengagemang i varjeklass, men det är också angeläget att samtliga föräldrar i enskola kan förenas i en gemensam organisation (). Den politiska styrelsen för skolan bör taställning till på vilket sätt samarbetet medföräldraorganisationen skall utformas.När det gäller föräldrainflytandet är det angeläget attpåpeka, att besluten i ''professionella'' skolfrågor(undervisningsfrågor) skall fattas av lärarna ochskolledningen, inte av föräldrarna.Skoldemokratin skall vara en viktig del i statens ochkommunernas uppföljning och utvärdering av skolan.I såväl den nationella utvärderingen av skolansverksamhet som i kommunernas uppföljningsarbete börfrågan om elevernas och föräldrarnas inflytande ägnas storuppmärksamhet.Formellt inflytande i skolanKlassråden skall utvecklas till en arena för verkligtdemokratiska processer. Där kan eleverna både delta i endemokratisk process och utöva inflytande övergemensamma angelägenheter. Inte minst börklassrådsverksamheten på högstadiet och i gymnasieskolanprioriteras.Skyddsombud för eleverna med förslags- och rösträtt iskyddskommittéerna bör utvecklas. I såväl arbetsmiljölagensom de båda läroplanerna och skolförordningen finnsbestämmelser som säger att eleverna skall få påverka sinarbetssituation.En skolenhetsstyrelse, som beslutande organ, medelever, föräldrar och personal bör prövas.Skolenhetsstyrelsen skall fatta beslut i de frågor som berörskolenhetens drift och verksamhet och ha ansvar för en avpolitikerna fastställd budget. Med kommunens skolplansom grund skall styrelsen diskutera och enas om lokala målför skolenheten. Inom budget skall styrelsen prioriterainsatser som leder fram till målen. Det kan gälla frågor omlokaler, inköp, skolmåltider, läromedel, anställning avpersonal m.m.Kunskap om demokratiI skolans alla stadier skall teoretisk undervisning ges omdemokrati i ett kulturellt och historiskt perspektiv.Innehållet i samhällskunskapsämnet måste vara sådant attalla ungdomar, oberoende av linjeval, skall lära sig attkritiskt granska, argumentera och påverka. Utbildningen isamhällskunskap skall förmedla en förväntan om allasaktiva påverkan på vårt samhälle.En utökad praktisk insyn och kontakt med dendemokratiska processen i samhället skall uppmuntras. Föratt både fånga upp och stimulera ungdomars intresse fördelaktighet och demokrati borde alla elever under sinskoltid få praktisk insyn i hur prioriteringar och beslut i våragemensamma angelägenheter i samhället fattas och hurdessa verksamheter bedrivs.Delaktighet i undervisningenBasen för elevernas inflytande i skolan ärundervisningsgruppen/klassen. Där bör ett direktinflytande ske i undervisningens planering, uppläggning ochgenomförande. Rätten till inflytande i klassrummet börtydligt slås fast i skolans styrdokument. De eventuellaorganisatoriska hindren för elevinflytande i undervisningenbör undanröjas.Undervisningen måste organiseras så att möjligheterskapas till individuella val för eleven.Vi vill ytterligare understryka vikten av attundervisningen har som utgångspunkt ett förhållningssättoch präglas av en metodik som bygger på samarbete och ettelevaktivt arbetssätt.Undervisningen skall ge utrymme för kritiskt tänkandeoch tillämpning i kunskapsprocessen.Undervisningen skall vidare, som metod, ta stöd ochhjälp av föräldrarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en demokratisk skola samt omelevers och föräldrars inflytande i skolan.