mot · GG02Bo7 · 1992-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m. InledningI lever sedan urminnes tider två folk med tvåspråk och kulturer: svenskar och samer. Storsvenskhetensdominans har dock lett till att det andra folket, samerna,inte ens erkänns som ''folk''. föreslogi sitt slutbetänkande ''Samerätt och sameting'' attsamerna, genom ett tillägg i regeringsformens 1 kap. 2 §,skulle erkännas som urbefolkning. Utredningen lade ävenett förslag till en samelag inom vilken den samladesamepolitiken skulle rymmas.I den proposition som skall behandlas finns inget avdessa två förslag med.Vänsterpartiet anser att den ändring i regeringsformens1 kap. 2 § som föreslog skall göras.För 10 år sedan stod samerna inför ett vägval. Antingenkunde de överklaga utgången av det s.k. skattefjällsmålettill , eller förlita sig på den svenskaregeringens och uttalade vilja att tillsätta enutredning för att klargöra hur olika intrång i rennäringenhade påverkat samernas kultur och näringar, samt hursamernas rättigheter skulle kunna stärkas. Samerna valdeutredningsvägen.Vid ett regeringssammanträde beslutades atten kommitté skulle tillkallas för ett sådantutredningsuppdrag. och hadeännu ingen kommitté tillkallats varför statsrådet ett tilläggsdirektiv som antogs av regeringen . De frågor som kommittén främst skulle utreda var: 1)hur rennäringen rättsligt skulle stärkas, 2) att övervägabehovet av ett samiskt organ (sameting) samt 3) att föreslåinsatser för att stärka det samiska språket. Direktivenklargjorde även att kommittén kunde begära tilläggsdirektivom man fann att det var ytterligare frågor som bordebelysas. Dåvarande statsrådet uttalade att detbrådskade att få samefrågorna belysta och att utredningendärför borde vara klar inom två år.Under de gångna 10 åren har samepolitiken befunnit sigi ett slags vakuum i väntan på utredningens resultat. ändå blev klar ochremissbehandlats, föreslog den förra regeringen iproposition 1990/91:4 vissa ändringar i rennäringslagen.Denna proposition avslogs dock av en riksdagsmajoritetbestående av v, fp, c och m. I stället begärde enny sameproposition där samernas rättsliga ställning ochförslagen från kunde bli föremål fören sammanhållen bedömning.1. ansvarsområdeSametingI propositionen föreslås att ett sameting skall inrättas.Man lägger också ett förslag till en sametingslag.Vänsterpartiet anser att lagen bör kallas samelag ochinkludera inledande förslag (kap 1).I 3 kap. (val till 5 §, rösträtt m.m.) ges intevalet till sameting likvärdighet med andra jämförbaraparlamentariska val, t.ex. nationella eller kommunala, vadavser överklagandemyndighet.Vänsterpartiet anser att beslut angåendeanmärkning mot röstlängd bör få överklagas. Ett sådantöverklagande bör lämpligen prövas avvalprövningsnämnden i likhet med vad som är fallet vidriksdags-, landstings- och kommunalval.Samiskt språkÄnda var det förbjudet församiska barn att tala samiska såväl i skolan som iskolhemmen, där de flesta samebarn bodde under skolåret.Det finns gott om vittnesmål och dokumentation av hurbarnen bestraffades om de talade samiska.Samerättsutredningen insåg dock det svenska samhälletsansvar för att reparera de skador som den tidigare fördapolitiken åsamkat samerna och det samiska språket, samtnödvändigheten av särskilda åtgärder.Samerättsutredningen föreslog därför en särskild samiskspråklagstiftning som även innefattade rätten för vuxnasamer att återerövra sitt spåk (och har redanen särskild språklag).Det är mening att regeringen skallförelägga ett förslag till språklag i enlighet medSamerättsutredningens förslag.2. ansvarsområdeBakom rennäringslag fanns avsikten att''myndigförklara'' samerna, att bidra till att återupprättaderas rätt till självbestämmande.Det bästa sättet att fortsätta framåt på den vägen ärenligt att låta behandla de frågorsom behandlas i propositionens bilaga 2 och först därefterlåta dem föreläggas riksdagen.Vänsterpartiet anser därför att bör behandlapropositionens förslag om ändring i rennäringslagen,väglagen och lagen om vissa torvfyndigheter, samt fråganom godkännande av det statsrådet anför om prisstödet tillrennäringen och ersättning för viltskador. böräven behandla det statsrådet anfört om rennäringensfolkrättsliga skydd, ersättningsbestämmelser,barmarkskörning i terräng i samband med renskötsel,upplåtelse av rätt till jakt och fiske på statens mark ovanförodlingsgränsen och på renbetesfjällen, samebynsverksamhetsområde, renforskningen och fiskesamerna, ochförst därefter bör dessa frågor föreläggas riksdagen.Om inte beslutar att behandlingen avpropositionens bilaga 2 bör anstå och behandlas i samrådmed , har följande synpunkteroch krav på de olika förslagen i denna bilaga.2.2 RenskötselrättenVänsterpartiet anser att renskötselrättens ursprung är såbetydelsefull att den bör komma till uttryck irennäringslagen.Vi föreslår därför att det i rennäringslagen skrivs in attrenskötselrätten grundar sig på urminnes hävd och utgör ensärskild rätt till fastighet.2.4 Ökat skydd för renskötselrättenI propositionen föreslås inga förbättringar vad gällerbehovet av skydd av vinterbetet trots att vinterbetet utgörnågot av en flaskhals i rennäringen. Tillgången påvinterbete är nämligen avgörande för hur många renar somsamebyarna kan hålla och därmed för hur mångarennäringsföretag som kan få sin utkomst inom varjesameby.Vänsterpartiet anser därför att en paragraf som gerSametinget rätt att begära förhandling och att avge yttrandei markanvändningsfrågor bör föras in i rennäringslagen.2.5 Rennäringens folkrättsliga skyddDet är först som det blivit klarlagt attsamernas bruksrätt inte bara bygger på lagen, utan ocksåursprungligen går tillbaka på urminnes hävd. har detdock varit lagen och inte urminnes hävd (alderstidsbruk)som har varit avgörande för samernas rättigheter, i det fallrenskötselrätten ställts mot andra intressen.Skattefjällsdomen och den rättshistoriska forskning somnu finns har berett vägen för ett större hänsynstagande tillsamernas rättigheter. Högsta domstolens dom (den s.k.skattefjällsdomen) uttalade att samerna hade en rätt tillmarken, inte bara en skyddad rätt att bedriva sina näringar.Vänsterpartiet är kritiskt till att propositionen inte ensåskådliggör de fakta som framkom i HD-domen, än mindrede fakta som senare tids rättshistoriska forskning kanpåvisa.Vänsterpartiet anser därför att frågan om rennäringensfolkrättsliga skydd ytterligare behöver förtydligas isamarbete med Sametinget.2.6 Ersättningsbestämmelser m.m.För närvarande står den svenska staten som ägare av denaturtillgångar, de svenska fjällen bl.a., som hör ihop medfrågan om samernas äganderätt. Samerna har en begränsads.k. Men förhållandet mellan parterna ärspeciellt eftersom samernas rätt är ursprunglig och aldriggrundats på en överenskommelse med markägaren. Statenkan därför inte göra sig av med samernas rätt genomuppsägning, utan endast genom vissa tvångsmedel. Statenär vidare inte bara ägare utan också lagstiftare och kandärmed bestämma hur bruksrätten skall se ut. Samernabefinner sig, sett ur denna aspekt, i ett markant underläge.Mot den bakgrunden anser vi att det bör införas regler irennäringslagen om rätt till ersättning för intrång inäringen.2.7 Åtgärder vid för högt renantalSom framgår av propositionen är det viktigt attbetesinventeringar görs som kan ligga till grund förbestämmelse av renantalet för de olika samebyarna. Denbetesinventering som har gjorts omfattade 13samebyar och visade att antalet renar var för högt i tre byar.I en by låg antalet i paritet med betestillgången och i niobyar var renantalet lägre än vad tillgången på bete medgav.Antalet samebyar är 53 och det finnsinget belägg för att det skulle förhålla sig annorlunda i deövriga samebyarna. De som har största intresset av attbetestillgången för renarna är god är naturligtvissamebyarna. Det finns därför ingen anledning att återgå tillett förhållande där näringen blir föremål för ytterligaremyndighetsutövning av det slag som föreslås ipropositionen.Vänsterpartiet anser därför att särskilda medel förbetesinventeringen måste anvisas och att reglerna föråtgärder vid för högt renantal eller åtgärder mot strövrenarbör utarbetas i samarbete och samförstånd med näringengenom Sametinget.2.14 Upplåtelse av rätten till jakt och fiskePropositionen föreslår att staten genom länsstyrelsenförbehåller sig rätten att upplåta renbetesmarker för jaktoch fiske, vilket ställer ägarfrågan på sin spets.Den finska rättshistoriska forskaren i sin forskning visat hur samerna behandlades som ägareav mark på samma sätt som bönder och andra markägare idomstolarna. Myndigheterna har i egenskap av ägaresuccessivt och utökat sittförfogande över mark och vatten och fått andra attacceptera detta. Det förslag som presenteras är enfortsättning av det förfaringssättet.Samerna har själva, i ett remissförslag tilljordbruksutskottet, redovisat ett alternativ för att utökatillgången till jakt och fiske för ortsbor och andra, någotsom inte ens redovisas i propositionen.Vänsterpartiet anser att upplåtelse av jakt och fiske ovanodlingsgränsen helt skall handhas av samerna själva. Regleroch utformning av upplåtelsen skall utformas ochhandläggas av i samarbete med länsstyrelsen.2.16 Samebyns verksamhetsområdeVänsterpartiet föreslår i likhet medsamerättsutredningen och sameorganisationerna att fråganom samebyarnas möjlighet att bedriva annan ekonomiskverksamhet än renskötsel utreds.Skogssamernas rättigheter och rättsliga ställningKolonisationen av inleddes under 1500-talet.Allteftersom kolonisationen växte fram trängdes samernatillbaka. Det uppstod ett behov av gränsdragning motsamernas områden. Lappmarksgränsen, dvs. gränsen motnuvarande , fastslogs . Syftet med gränsenvar inte att hindra fortsatt kolonisation, utan att skyddasamernas tillgång på jakt och fiske. Kolonisationenuppmuntrades av staten ända ,då bestämmelser för skydd av samerna utfärdades. Deviktigaste bestämmelserna var upprättandet avodlingsgränsen 1867 och rennäringslagen 1886.Syftet med odlingsgränsen var att trakterna norr ochväster om den gränsen skulle utgöra ett för samernaförbehållet område. Det skydd av samernas jakt och fiske,som var en av avsikterna med lappmarksgränsensupprättande, gick inte förlorat i och med odlingsgränsenstillkomst, utan den rätten har undan för undan urholkats påannat sätt.Skogssamebyarna ligger i området mellan dessa tvågränser. behandlade inteskogssamernas rättsliga ställning, vilket påtalas i denreservation som samerna avgav mot kommitténsbetänkande. Propositionen tar inte heller uppskogssamernas situation, vare sig vad gäller betesrätteneller jakt- och fiskefrågorna.Vänsterpartiet anser att en särskild utredning omskogssamebyarnas rättsliga ställning och deras situation iövrigt bör tillkallas.12. konvention (nr 169) om ursprungsfolk ochstamfolk i självstyrande länderVid Internationella arbetskonferensens 76:e möte iGenève 7--antogs konvention nr 169. Ianslutning till konventionen antogs, på svenskt initiativ,även en resolution om åtgärder för att följa upp och främjakonventionens målsättning. I resolutionens första punktuppmanas medlemsstaterna att möjligt övervägaratificering, att uppfylla de förpliktelser som följer avkonventionen, och att tillämpa dess bestämmelser på mesteffektiva sätt. Konventionen har behandlats i en kommittétillsatt av den förra regeringen och har sedan varit påremiss.Från remissinstansernas yttranden kan nämnas att SAFanser att konventionen endast kan vara av betydelse förvissa länder i andra världsdelar. Statens naturvårdsverkanser att skyddet av mark och vatten alltid måste gesföreträde före rennäringen.Lantbruksstyrelsen varnar för att en ratificering kan ledatill att motstridiga intressen skärps mellan samer och andrabefolkningsgrupper. finner detotillfredsställande att ratificera en konvention somframtvingar ändringar av t.ex. ,naturvårdslagen, naturresurslagen, rennäringslagen m.fl.Skogsägarnas riksförbund fruktar att rättsläget förskogsägarna skall förändras på ett ofördelaktigt sätt.Bland de positiva svaren återfinns DO som avgivit ettmycket utförligt remissvar. DO ser konventionen somsynnerligen viktig för strävan mot rättvisa för samerna. SÖger också många konstruktiva förslag inom läromedels- ochutbildningsområdet. Hovrätten i poängterarden kollektiva rättens betydelse. Lantbruksstyrelsenpåtalar i sitt andra remissyttrande att en ratificering avkonventionen skulle leda till att de juridiska frågorna bliruppmärksammade. De tar även upp den finska forskarenKaisa Korpijaakkos avhandling och ställer frågan hur detkan komma sig att svenska och nu anses somägare av samernas forna marker.Vänsterpartiet anser att konventionen är ett viktigtmänniskorättsdokument, inte bara för samerna i denordiska länderna, utan även för minoriteter ochurbefolkningar i övriga delar av världen. Vi anser därför attdet är mycket otillfredsställande att regeringen anser attkonventionen inte skall ratificeras. Inför FN:surbefolkningsår anser vi att regeringen borde uttala atthindren för att ratificera konventionen så snabbt sommöjligt skall undanröjas, så att konvention 169 kantillträdas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att ändra 1 kap. 2 §regeringsformen i enlighet med Samerättsutredningensförslag,12. att beslutar att den föreslagna lagen,sametingslagen, skall kallas samelag och inkluderaSamerättsutredningens inledande förslag, 1 kap.,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet att överklagalänsstyrelsens beslut över anmärkning motröstlängd,14. att hos regeringen begär förslag till språklagi enlighet med förslag,15. att hos regeringen begär att de frågor sombehandlas i propositionens bilaga 2 behandlas i Sametingetoch först därefter föreläggs ,6. att -- vid avslag på yrkande 5 -- beslutar attdet i rennäringslagen skrivs in att renskötselrätten grundarsig på urminnes hävd och utgör en särskild rätt till fastighet,7. att -- vid avslag på yrkande 5 -- hosregeringen begär förslag om sådan ändring irennäringslagen som ger rätt att begäraförhandling och avge yttrande i markanvändningsfrågor,8. att -- vid avslag på yrkande 5 -- som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt rennäringens folkrättsliga skydd ytterligare behöverförtydligas i samarbete med ,9. att -- vid avslag på yrkande 5 -- hosregeringen begär förslag om regler i rennäringslagen om rätttill ersättning för intrång i näringen,10. att -- vid avslag på yrkande 5 -- som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt anvisa särskilda medel för betesinventeringen och attutarbeta reglerna för åtgärder vid för högt renantal elleråtgärder mot strövrenar i samarbete och samförstånd mednäringen genom ,11. att -- vid avslag på yrkande 5 -- som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt upplåtelse av jakt och fiske ovan odlingsgränsen heltskall handhas av samerna själva samt att regler ochutformning av upplåtelsen skall utformas och handläggas avSametinget i samarbete med ,12. att hos regeringen begär att den tillsätteren utredning med uppgift att utreda frågan om samebyarnasmöjlighet att bedriva annan ekonomisk verksamhet änrenskötsel,13. att hos regeringen begär att den tillsätter enutredning med uppgift att utreda frågan omskogssamebyarnas rättsliga ställning och deras situation iövrigt,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hindren för att ratificera så snabbt som möjligt skallundanröjas.1