ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub240 · 1992-01-27 00:00:00 — För intagning till högre utbildning måste man omplatserna inte räcker till göra ett urval bland de behörigasökande. För detta urval finns särskildapoängberäkningsregler. Som huvudprincip kan sägas räknar fram ett medelvärde av betygen i samtligaobligatoriska ämnen i avgångsbetyget.Om det sedan visar sig att betyget i idrott/gymnastik ärlägre än eller lika med det framräknade betygsmedelvärdetskall det inte räknas med. Det kan naturligtvis finnas skälför ett sådant synsätt. Emellertid är det av mycket stortvärde att man som ung lär sig att sköta och hålla sin kropp itrim. Gymnastik medverkar till att den allmännaprestationsförmågan höjs och främjar en ändamålsenligarbetsteknik. Dessutom har gymnastik en allmäntkroppsutvecklande uppgift.Ämnet gymnastik/idrott har dessutomutvecklats till att bli mer av idrott och idrottsprestationer änren gymnastik. Ämnet heter för övrigt idrott . Igrundskolans läroplan anges bland målen för ämnet idrottföljande: Genom undervisningen skall eleverna lära kännagrundformerna för rörelse och tillägna sig ett funktionelltrörelsesätt. De skall få möjlighet att uppleva rytm, att irörelse uttrycka känslor och sinnesstämningar samt attutveckla sin självtillit och skapandeförmåga. Eleverna skallskaffa sig kunskaper om riktiga arbetsställningar ocharbetsrörelser. Trots att målen i läroplanen pekar på attgymnastiken skall ha en given plats i undervisningen, tycksfristående gymnastik knappast förekomma på lektionerna.I stället ägnas dessa mest åt bollspel.I en rapport om idrottsämnet i gymnasieskolan iHallands län påpekas med skärpa att det moment som fården allt överskuggande tidsmängden är bollspel. Igymnasieskolan tillämpas en ny kursplan för idrott /90. Däri ingår träningslära, ergonomi ochhälsa, idrottsaktiviteter, rörelse, rytm och dans samtfriluftsliv. Man kan konstatera att kursplanen förgymnasieskolan i och för sig är bred och varierande men att eleverna skall få mer undervisning i gymnastikkrävs en uppstramning av ämnet. Det skulle kunna ske t.ex.genom att kursplanen anger att varje idrottslektion bordeinledas med en uppvärmning bestående av friståendegymnastik. Ämnet idrott/gymnastik borde därför lyftasfram som ett värdefullare ämne än som görs i dag.Med hänsyn till att förslitningsskador blivit allt vanligarei arbetslivet och åldern för förtidspensionering sjunker, kanman fundera över om det är möjligt att göra gymnastikenvärdefullare i skolan och därmed eleverna bättre rustade förarbetslivet när de slutar skolan. I varje fall kan mankonstatera att poängräkningsreglerna för ämnet idrott gerfel signal till unga människor. Dessa kan lätt uppfatta det såatt gymnastik inte är ett viktigt ämne. Av dessa skäl bordedet göras en utvärdering av gymnastikbetygets betydelse förelevernas motivation och ambition i ämnet idrott. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av gymnastik och omgymnastikbetygets betydelse.
mot · GF02Ub241 · 1992-01-27 00:00:00 — Att ha läs- och skrivsvårigheter är ett handikapp -- ettsvårt handikapp. Dessutom är det ett handikapp som desom har det ofta skäms för och försöker dölja. Vi behöverökade kunskaper om hur man hjälper människor med läs-och skrivsvårigheter.Under hösten 1991 avgav ochNorrköpings kommun en gemensam skrivelse tillregeringen vari man förklarade sig beredd att samverkaomkring ett läspedagogiskt bl.a. höjakunskapsnivån och kompetensen när det gäller att finnaolika metoder att avhjälpa läs- och skrivsvårigheter.Regeringen omnämner i budgetpropositionenuniversitetets och kommuns gemensammaskrivelse. Utbildningsministern anför att han inteär beredd att föreslå att ett statligt läspedagogiskt institutinrättas.Statens institut för handikappfrågor i skolan ()föreslår i sin anslagsframställning bl.a. en satsning påutvecklings- och utbildningsverksamhet vad gäller stödetför dem som har dyslexi eller andra läs- ochskrivsvårigheter. Representanter för iLinköping (ULi) har deltagit i SIH:s beredningsarbete ochi utvecklandet av tankarna på ett läspedagogiskt institut.Universitetet har i sin tur haft överläggningar medNorrköpings kommun om ett samarbete.ULi och är beredda att samverkaomkring ett uppdrag till att skapa ett sådantinstitut lokaliserat till och med funktion somriksresurs. har utvecklat det kursförslag somspelat roll för SIHs anslagsframställning och anslagit medelför att färdigutveckla kursen. I samarbetsplanerna ingår attutnyttja specialpedagogisk kompetens vid institutionernaför pedagogik och psykologi och för förskollärarutbildningsamt den läsforskning som bedrivs vid den förstnämndainstitutionen.Norrköpings kommun har erbjudit sig att ställa lämpligalokaler till förfogande och att på annat sätt stödjaverksamheten. I har gjorts och görsen rad insatser för att stödja elever med olika svårigheteroch handikapp. Skolhälsovården har t.ex. under det senasteåret särskilt uppmärksammat dyslexi på sina studiedagar.Adekvat utbildad personal är den springande punkten bådenär det gäller att upptäcka läs- och skrivsvårigheter och attåtgärda dem. Både barn och vuxna kan hjälpas till ett rikareliv om deras läs- och skrivsvårigheter identifieras.Norrköpings kommun samarbetar för övrigt också meden s.k. läs- och skrivhörna som drivs av Förbundets mot läs-och skrivsvårigheter lokalavdelning i och . Folkhögskolan planerar särskildakurser för personer med läs- och skrivsvårigheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdrag till iLinköping att i samverkan med kommuninrätta ett läspedagogiskt institut.
mot · GF02Ub242 · 1992-01-27 00:00:00 — Intresset för kooperativa lösningar inom områden somtraditionellt bedrivs i offentlig regi är stortrunt om i landet.Inom skolans värld pågår diskussioner i mångakommuner.Skolkooperativ finns i ett 60-tal kommuner. Dessaarbetar i första hand med skolcafeterior ochmaterialförsäljning.Steget över till att kooperativ får ta hand om hela skolanstöter dock på många svårigheter.Idén är inte ny. skrev, ,engelsk pedagog:Den skola som inte har självstyre borde inte alls få kallasen modern skola, det är en kompromissande skola.Självstyre är i sig kunskapsutvecklande.Idén om kooperativa skolor får inte blandas ihop medprivata skolor. De är i sin uppläggning väsensskilda. Enkooperativ skola skall vara politiskt styrd avskolstyrelse/stadsdelsnämnd eller liknande organ.Elevtilldelningen skall ske på traditionellt sätt, dvs.genom den geografiska närheten och att politiska beslutfattas i vanlig ordning. Någon risk för att de kooperativaarbetsformerna skall leda till segregation finns med andraord inte.För verksamheten, ekonomin och förvaltningen svararett kooperativ i form av ekonomisk förening. är föräldrarna till de barn som skall gå/går iskolan. Personalen vid skolan kan vara representeradi styrelsen. Elevrepresentanter skall adjungeras tillstyrelsen.Organisationen bygger på styrelse, förvaltningsråd,arbetsenheten och klassrådet.Ett ömsesidigt avtal mellan den kooperativt arbetandeskolan och berört politiskt organ upprättas.Kommunen ansvarar för att personalen garanteras likarättigheter och skyldigheter som vid övriga skolor.Kunskap är stort, det är ett fint ord och betyder mycket.Ett laborativt undersökande arbetssätt bör genomsyra denkooperativa skolan. Det ger kunskaper genom egnaerfarenheter. Färdigheten att bearbeta fakta, så att de blirtill insiktsfulla kunskaper som gör att vi kan förstå sambandoch se helheter skall utvecklas.Intresset för kooperativa skolor fanns långt innanpolitiker tog upp frågan. Många föräldrar iföräldrakooperativa daghem vill inte förlora chansen tillinsyn och möjligheten till påverkan när de små närmar sigstunden för entré i den vanliga grundskolan.Skollagstiftningen ger ingen möjlighet att flytta överskolledningsansvaret till föreningar, däremot till heltfristående skolor. Trots detta har ett par kooperativa skolorkommit igång under senaste året.I när mångfald och valfrihet är honnörsord bör demedborgare som vill engagera sig i sina barns framtidgenom att ta på sig det arbete som det innebär att engagerasig i en kooperativ skola få allt tänkbart stöd. Ettminimikrav bör vara att en generell dispens ges till dekommuner som vill släppa fram det kooperativaalternativet. Den generella dispensen kan exempelvis underen försöksperiod ges under för att sedan om resultatetär positivt medföra en ändring i skollagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en generell dispensför att överlämna skolledningsansvaret till kooperativaskolor.
mot · GF02Ub243 · 1992-01-27 00:00:00 — I budgetpropositionen betonas vikten av att lärare haromfattande kunskaper i sina ämnen för att eleverna skall fåbästa möjliga undervisning. Riksdag och regering har detövergripande ansvaret för att det finns tillgång tillutbildning på likvärdiga villkor och att eleverna kan fåutbildning av god kvalitet oavsett var man bor och oavsettsocial bakgrund.Regeringen vill prioritera kärnämnen som språk ochmatematik samt internationellla frågor. Dessamålsättningar ställer stora krav på utbildningsanordnare attge utbildning och fortbildning till lärare i bl.a. språk.I samband med att fortbildningsnämnderna avveckladesuttalade att staten skall garantera att det finnstillgång till relevant fortbildning med hög kvalitet i helalandet. Fortbildningsavdelningen vid iUppsala har getts ett riksansvar för fortbildning av lärare ispråk. Det kan emellertid konstateras att de tiospråkassistenter i engelska, franska, spanska och tyska somvarit knutna till fortbildningsavdelningen i följande stationeringsorter: ,, och . haringen språkassistent varit placerad inom de fyra nordligastelänen som motsvarar av yta.Språkassistenterna är en viktig resurs förspråkundervisningen i de kommuner där de verkar. Menman kan tyvärr konstatera att de 44 kommunerna i de fyranordligaste länen i relativt ringa grad haft tillgång till derasmedverkan. Vi anser det inte vara tillfredsställande att dedelar av som har de längsta avstånden tillhögskolorna skall ha svårast att få hjälp med kvalificeradfortbildning.Skolverket har gjort en utredning ''Fortbildning avinternationell karaktär vid fba, i ''. Avden framgår bl a följande erfarenheter:en nödvändigregional kompetensutveckling av språkundervisningeninom de stora undervisningsspråken har delvisförhindratsregionala samordningsvinster mellangrundutbildning och fortbildning i de kontakter somhögskolorna har med utländska universitet har inteerhållitskontaktnätet mellan fortbildningsanordnare ochkommuner har inte kunnat utnyttas på ett maximalt sättmed en för hela landet ansvarig utbildningsanordnareMot denna bakgrund vill vi föreslå att varje universitetges ansvar för fortbildningen i de storaundervisningsspråken. Den som skall svara förgrundutbildningen bör rimligen också ha kompetens att geadekvat fortbildning. har numera också ettväl utbyggt nät av nödvändiga internationella kontakter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om universitetens ansvar förfortbildning i de stora undervisningsspråken.
mot · GF02Ub245 · 1992-01-27 00:00:00 — Stödet till elever med medicinska handikapp av skoleleverna har någon form av medicinskthandikapp, d.v.s. ''kronisk sjukdom/handikapp som fordrarmedicin eller behandling och är så funktionellt betydelsefullatt elevens skolsituation pedagogiskt, fysiskt, psykiskt ellersocialt påverkas av sjukdomen/handikappet''. Exempel påmedicinska handikapp är astma/allergi, diabetes, hjärt- ochlungsjukdom, psoriasis, afasi, blödarsjuka, mag- ochtarmsjukdom, cystisk fibros, njursjukdom, celiaki ochepilepsi.Skolan är dåligt för att ta emot elever medmedicinska handikapp och ge dem en bra skolgång utifrånderas förutsättningar. Kunskaperna om medicinskahandikapp är otillräckliga inom skolan. Informationen ochsamordningen vid skolstart och stadieövergångar är oftabristfällig. Anpassningen av skolmiljön är dålig. Somexempel kan nämnas brister vad gäller ventilation ochstädning, avsaknad av vilorum och egen låsbar toalett samtschemalagda skolmåltider.Ofta får föräldrarna till barn med medicinska handikappta ett orimligt stort ansvar för att barnets skolgång skakunna fungera. För att komma tillrätta med de brister somfinns har en tjänst som utbildningsråd för medicinskahandikapp tillsatts vid . Detta är bara början till enförbättring av de medicinskt handikappade elevernasskolsituation. Ytterligare stödinsatser behövs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare stödinsatser för elevermed medicinska handikapp.
mot · GF02Ub246 · 1992-01-27 00:00:00 — Resurscentra för skolelever med autism Autism är ett komplicerat handikapp som karakteriserasav grava störningar i kontakt, kommunikation ochbeteende. Många personer med autism ärmultihandikappade på så sätt att autism ofta är kombineratmed utvecklingsstörning, epilepsi, syn- ochhörselhandikapp.Omhändertagandet av personer med autism ställer storakrav på personal och inte minst föräldrar. Gruppen harlänge varit eftersatt p.g.a. bristfälliga kunskaper om vilkahabiliteringsinsatser som ger resultat. är man världenöver överens om att specialpedagogiska arbetsmetoder sombygger på ett nära samarbete mellan skola och föräldrar ärdet som leder till utveckling.Eftersom autism i förhållande till många andrahandikapp är relativt sällsynt är det svårt att bygga upp ochvidmakthålla kompetens om gruppen. Såväl föräldrar sompersonal blir mycket ensamma i sitt arbete och måste få stödoch stimulans för att orka med det krävande arbetet.En väg skulle kunna vara att regionala kunskaps- ochresurscentra inrättas. Där kan forsknings- ochutvecklingsarbete bedrivas och där kan såväl föräldrar sompersonal få utbildning och handledning. Detta för att de,varhelst i landet de bor, ska garanteras en pedagogiskverksamhet anpassad till handikappet.Sverige har en bra skola. Uttalanden frånregeringshåll har gjorts om att målet är att skapa Europasbästa skola. Om det ska bli verklighet är det viktigt attresurserna på skolområdet fördelas rättvist. Det innebär attde elever som är i störst behov av stöd också ska kunna fådetta stöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av resurscentra förskolelever med autism.
mot · GF02Ub247 · 1992-01-27 00:00:00 — Hemkunskap ingår i undervisning därföratt 1. Eleverna skall få förutsättningar att rationellt och isamverkan ekonomiskt planera boende och skötsel av hem,mathållning, kläder, hygien och konsumentekonomi.2. Eleverna skall inse betydelsen av hushållning medpersonliga och gemensamma resurser.Detta är citerat direkt ur läroplanen för ochi sig tillräckliga argument för att ämnet hemkunskap skallvara ett obligatoriskt ämne i grundskolan.Genom utformningen av direktiven tillläroplanskommittén kan ämnet hemkunskap föras över tillde ämnen som kan erbjudas inom ramen för elevernaspersonliga val eller inom ramen för den profilering denenskilda skolan väljer. Detta menar vi är en helt felaktigtsyn på ämnet hemkunskap.I ämnet hemkunskap lär sig eleverna själva att klara avsin vardagssituation. Det är viktigt för alla. Det är ocksåviktigt ur den aspekten att det finns så många splittradefamiljer och familjer där båda vuxna arbetar.Kost och hälsa har ett starkt samband inte minst när detgäller att förebygga folksjukdomar som cancer ochhjärtkärlsjukdomar. Här har skolan och hushållslärarna enviktig uppgift i folkhälsoarbetet. Ju tidigare man fårkunskaper på detta område desto bättre kan attityder tillmat och kostvanor påverkas. Genom barnen påverkasockså föräldrarna.Konsumentekonomi innebär t.ex. att bedöma ochanvända konsumentinformation, betalningsformer och attveta vad vi har för rättigheter. Som konsument är kunskaperviktiga för alla.I ämnet hemkunskap är det naturligt att män ochkvinnor är jämställda, flickor och pojkar får utföra allasysslor tillsammans och på lika villkor.I ett gränslöst är det viktigt att vi somkonsumenter får reda på vad som kommer att hända medvåra livsmedel och att vi kan kritiskt granska kvalitet på nyaprodukter.Att kunna handla ekonomiskt, att kunna laga mat ochbaka ger ett mervärde och en bra grund för var och en. Detär en självklarhet att alla skall ha möjlighet att lära detta iskolan. Ämnet hemkunskap måste då förbli obligatoriskt igrundskolan med en garanterad undervisningstid . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att ämnet hemkunskapförblir obligatoriskt i .
mot · GF02Ub248 · 1992-01-27 00:00:00 — Stödet till forskning bör i största möjliga utsträckningvara fritt från statlig styrning. Universiteten skall utanpåverkan kunna fullgöra sin kritiska funktion. Det har längevarit en strävan att minska den s.k. sektorsforskningen föratt i stället kunna öka resurserna för den reguljäraforskningen vid universiteten och högskolorna. Av sammaskäl har till stor del avstått från att bygga upp enforskning vid separata forskningsinstitut. Mot dennabakgrund föreslås, att de medel som fördelas viadepartement och myndigheter förs över tillfakultetsanslagen.Till anslaget B 5 för Forskning inom skolväsendet föreslår regeringen24.812.000 kronor. Forskningen om skola ochvuxenutbildning gagnas av att resurserna för den påinomvetenskapliga grunder bedrivna samhällsvetenskapligaforskningen ökas. Därför föreslås att 20 miljoner kronoröverförs till anslaget E 4, Samhällsvetenskapligafakulteterna m.m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt för över 200 milj.kr. för /93från anslaget B5. Forskning inom skolväsendet till E 4.Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m.
mot · GF02Ub250 · 1992-01-27 00:00:00 — Vi alla behöver goda språkkunskaper när världen vidgas.Vuxenutbildning och folkbildning är viktiga instrument föratt skapa bättre förutsättningar för vuxna, som inte fåttchansen att gå i skolan. Den socialdemokratiska gruppenhar i annat sammanhang betonat vikten av en godvuxenutbildning i ett föränderligt samhälle.Goda språkkunskaper på bredden kommer att betydamycket för konkurrenskraft. De spelar också enviktig roll för våra möjligheter som individer att ta del avde möjligheter en ökad internationalisering betyder. Det ärdärför ett måste att de satsningar på språkutbildning som nugörs inte bara kommer en del av befolkningen till del.Skolan har ansvar för att ge alla barn så godaförutsättningar som möjligt. Det torde vara få skolämnen,där föräldrarnas möjlighet att stötta sina barn märkstydligare än just språken. Detta gäller särskilt när barnenöppnar dörren till det nya språket. I familjer där föräldrarnahar goda språkkunskaper är det ovanligt att barnen inteväljer språk som tillval i . Våra kunskaper somföräldrar spelar stor roll för vårt självförtroende att stöttabarnens skolgång i olika ämnen.Om en tolvåring väljer franska som tillval i sjuan harnästan alltid föräldrarna varit med på ett hörn. Statistikenvisar dessutom att av de elever, som valt tyskaeller franska i ''hoppar av'' och väljer ett annatämne.Det är inte särskilt märkligt. Ett nytt språk är samtidigten ny värld. Är språket inte bekant för föräldrarna blirvägen in genom tyska prepositioner och franska verb ganskasnårig. Inte ökar heller barnens självförtroende av attkamraten med välutbildade föräldrar har råd att satsa påspråkresor och på andra sätt kan ge ett extra stöd. Om skol-och folkbildningsansvariga inte på allvar engagerar sig ifrågan om metoder för att bredda språkutbildningen kangoda kunskaper i t.ex. tyska och franska bli starkt beroendeav familjernas utbildningsbakgrund.När nu läroplanskommittén ser över de modernaspråkens ställning i är det angeläget attmetodutveckling, som syftar till att öka alla barns reellaförutsättningar att skaffa sig goda kunskaper i språk, ägnassärskilt intresse. Här bör också möjligheterna för skolan atti samverkan med folkbildningsorganisationerna underlättaför föräldrarna att följa sina barns språkstudier studeras.Skolverket och folkbildningsrådet torde ha viktigaerfarenheter att tillföra en analys, som bör utmynna iförslag på konkreta åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn av hurbarn från olika miljöer skall ges likvärdiga möjligheter tillgoda språkkunskaper.
mot · GF02Ub252 · 1992-01-27 00:00:00 — Stöd till barn med dolda handikapp inledde handikapporganisationernas''medicinförbund'' ett samarbete i skolfrågor. 1988anordnade dåvarande i kring elever med medicinskahandikapp. Av de studier som då redovisades framgick attelever med medicinska -- dolda -- handikapp, t.ex. epilepsi,ofta har en dålig skolsituation. Med förebild i vad som gällerför elev med exempelvis syn-, hörsel- eller rörelsehinderframhöll handikapporganisationerna behov av utvecklatstöd till elev med medicinskt handikapp, deras föräldrar ochlärare.De insatser som behövs måste ofta formas heltindividuellt. Det kan vara fråga om mycket kvalificeradepedagogiska utredningar, vars resultat bl.a. kan bliberoende på graden av det samförstånd som kan uppnåsmellan berörda parter, och som normalt inte ryms inomordinarie skolhälsovårds erfarenhet eller insatser.Situationerna växlar ständigt och de enskilda kommunernaserfarenhetsmässiga beredskap vinner ofta på att kunskaptillföres på ett eller annat sätt.I och har detta uppmärksammats ochelever med dolda handikapp ges ett riktat stöd genomsärskilda åtgärder via hälsocenter. Frambu Helsecenter iNorge är ett landsomfattande informations- ochbehandlingscenter för familjer med funktionshämmademedlemmar. Vanligaste deltagare är barn och derasfamiljer. Många framställningar om information kommertill Frambu från bl.a. skolor.I det handikappolitiska program (SOU 1982:46), somantogs av riksdag 1983, har framhållits betydelsenav att ökad uppmärksamhet ägnas också åt de svårigheterelever med medicinska handikapp möter.Gruppen elever med medicinska handikapp är stor ochberäknas till av eleverna. Det är därför en frågaav stor betydelse att inom ramen för varje elevs rätt attkräva optimal utbildning utifrån sina förutsättningar se tillatt inte brister i pedagogik eller förståelse äventyrar ett braliv.De kartläggningar och rapporter som i olikaskolkonferenser presenterats har klart visat på behovet avökat intresse för elever med medicinska -- dolda --handikapp.Statens institut för handikappfrågor i skolan () harför /93 begärt för stöd tillprojekt som syftar till att öka kunskaper och utvecklastödåtgärder till elever med nämnda handikapp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av projektmedel förutvecklande av stöd till elever med medicinska handikapp.