mot · GG02Fi71 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin Stärk infrastrukturen och utbildningen i kampen motarbetslöshetDet föreligger en bred enighet om målsättningen att helaSverige ska leva. Alla åtgärder som vidtas för att minskastatens budgetunderskott och stabilisera landets ekonomimåste genomföras på ett sådant sätt att inte den regionalaobalansen i landet förvärras. Strävan att motverkaregionala skillnader har länge varit en del av vårt landsekonomiska politik.Arbetslösheten i är som tidigarebetydligt högre än för riket som helhet. I månadsskiftetsept/okt var av arbetskraften arbetslös mot 6,för hela riket. Utanför den ordinarie arbetsmarknadenstår av arbetskraften mot för hela riket. Dettainnebär att mer än 25 000 personer i stårutanför den ordinarie arbetsmarknaden. Arbetslöshetenväntas öka i länet kommande vinter.I finns lång erfarenhet av att hanteraekonomiska och industriella kriser. Denna erfarenhet kanockså vara en styrka. Med de goda förutsättningar som finnsi länet bör utvecklingen gå att vända. Enförutsättning är emellertid väl avvägda och genomtänktainsatser från statens sida. Tillgång till bättretelekommunikationer och rejäla satsningar på forskningoch utveckling baserad på de naturliga förutsättningar länethar är nödvändiga strategiska satsningar.En förnyelse av näringslivsstrukturen i allmänhet måstefortgå med ökad kraft. Nya typer av ekologiskt bärkraftigaindustrisatsningar baserade på länets råvaror måste på siktåstadkommas.Basindustrierna spelar fortfarande en stor roll förlandets handelsbalans. Det är därför ett nationellt intresseatt dessa industrier har bra förutsättningar. En av dessaförutsättningar är bra transporter. En förbättring avjärnvägsnätet är särskilt angelägen och kan snabbtgenomföras till rimliga kostnader.De kortsiktiga åtgärder som måste vidtas bör så långtsom möjligt sättas in i en utvecklingsstrategi för länet.En lång rad angelägna projekt som statliga verk,myndigheter och kommuner bedömt som lämpliga förberedskapsarbeten i redovisade jag imotion 1991/92:Fi91. De allra flesta av dessa projekt ärfortfarande aktuella och ryms inom en ram på 3 miljarderkronor. I det följande lyfts några viktiga projekt fram.KommunikationerSåväl som har redovisat en radprojekt som eller kanstartas. Bland de mest angelägna projekten är fortsattupprustning av stambanan och , inte minst föratt industrins godstransporter ska fungera. Byggande avtriangelspår i och kan startas med kortvarsel. Triangelspår i kan startas inom något längretid. Ny tågledningscentral i är angelägen. Den längeönskade kombiterminalen i bör efter en snabbprospektering börja byggas . Haparandabananbör hållas i trafikerbart skick tills ett beslut omBothniabanan och Norrbothniabanan är fattat. Ettprincipbeslut om Bothniabanan och beslut omförprojektering bör fattas. För Banverketsvidkommande bör anvisas så att deflesta av ovanstående projekt kan påbörjas under åren1992/1993.Norrbottens läns stora yta reser behov av särskildaansträngningar för att tele- och datakommunikation skafungera i länet. av AXE-systemetmåste påskyndas och slutföras. Ett avancerat lokalthöghastighetsnät för centrala och Fyrkanten (,, och ) bör komma till stånd. Dessa nätmåste förbindas inbördes och med storstadsregionerna.Den påbörjade satsningen på videokonferensteknik måstefullföljas. Totalt bör 14 miljoner tillskjutas av nödvändig infrastruktur i län.Inom område bör nu upprustning av en radlänsvägsträckor och mindre vägar enligt Vägverketsplanering komma till stånd. Målsättningen måste vara attvägkapitalet inte slits ned. Vägsatsningarna i länetkoncentreras som tidigare tyvärr i alltför stor utsträckningtill E4:an. Särskilt väg 400 bör få ytterligare satsningar.Bron över älv vid Böle är ett annat mindre projekt.Inom en ram på bör flera viktigavägsatsningar kunna påbörjas och i många fall slutförasunder 1993.För att underlätta för kommuns förbindelser medomvärlden bör en landningsbana vid Mommankangaskomma till stånd med hjälp av statliga medelomfattande . För satsningar påflygplatser i , och bör 200 miljonerkunna användas effektivt de närmaste två åren.Forskning, utveckling och utbildningJag har tidigare i motionerna 1990/91:N49 och1991/92:N256 föreslagit forskningsprojekt med syfte attställa om Norrbottnisk basindustri riktning mot uthålligteknik.Svenska oljeraffinaderier kan fåsvårigheter att exportera högsvavlig restolja till andraländer. Därmed får dessa raffinaderier ett avfallsproblem.Dessa oljor skulle i renat och förgasat tillstånd troligenkunna ersätta koks och kolpulver som energikälla vidråjärnsframställning. Därmed skulle den miljöstörandekoksverksdriften kunna avskaffas och stora kostnader föratt effektivisera denna drift på grund av miljökrav undvikas.Koldioxidutsläppen från koksverk och råjärnsframställningskulle kunna minska och framtida koldioxidavgifter blimindre betungande. En koldioxidavgift på den nivå som nudiskuteras kan innebära att järnframställningen i Luleåomöjliggörs med förödande konsekvenser för såvälLuleåregionen som Malmfälten. Det är därförsamhällsekonomiskt riktigt att göra stora ansträngningar atthitta ny teknik för att göra verksamheten mer uthållig.När den ovan nämnda oljan renas fås svavel som enrestprodukt. En möjlighet är då att producera svavelsyrasom i sin tur kan användas tillsammans med skogsavfall ochjordbruksavfall för framställning av alkoholer i stor skala.Dessa kan i sin tur användas som ett mycket rent bränsle it.ex. Skapas ny avsättning förskogsavfall kan därmed också timmerproduktion ochsågning av virke och vidareförädling av sågat virke bli merlönsamt. Det är därför också intressant för skogsindustrinatt studera nya tekniker i stålindustrin. För att ge stimulanstill forskningsprojekt med syfte att utveckla en mer uthålligindustriproduktion i bör ett belopp på 10miljoner kronor reserveras.Den s.k. marknaden förmår ibland inte utan samhälleligstyrning påbörja riskfyllda miljöprojekt även om de på siktkan leda till ny konkurrenskraftig produktion. Regeringenbör ta initiativ till överläggningar med forskare,forskningsråd, branschorganisationer och företag förbredast möjliga satsning på forskning för en uthållig nyindustriproduktion. bör ha sittcentrum i där staten är ägare tillflera berörda företag och råvarutillgångar.Under flera år bedrevs i de fyra nordligaste länen ett brautvecklingsprogram -- Träman 90 -- för att stimuleravidareutveckling och höjd förädlingsgrad av träindustrin.Regeringen bör överväga ytterligare satsningar inom dettaområde med särskild inriktning på inland.Vid drivs ett försök med ekologiskmjölkproduktion som ska pågå . För att ökaeffektivitet och allsidighet i projektet behövs ytterligare 8miljoner kronor.Iordningställande av lokaler och laborationsutrymmen iKiruna för rymdingenjörsutbildningen samt lokal förstudentkår och lärarutbildning fordrar statliga medel påcirka 8 miljoner kronor.Högskolan i behöver förbättrade lokaler ochkonsertlokal/aula för tillsammans cirka 180 miljonerkronor.Förbättring av miljön i undervisningslokaler förgymnasium och grundskola i länet behöver ytterligare cirka120 miljoner kronor.Utbildningsinsatser syftande till kompetenshöjning förkvinnor är särskilt viktiga i därkvinnounderskottet hotar att öka ytterligare. I storutsträckning behövs högskoleutbildning med kvinnor somsärskild målgrupp inom en kostnadsram på 100 miljonerkronor för en tvåårsperiod. Utbildningen avser anordnasför arbetslösa kvinnor som uppbär ersättning understudietiden. Utbildningen kan vara vidareutbildning avbarnskötare till förskollärare, förskollärare och vårdläraretill lärare för årskurserna 1--7 i ,högskoleutbildning i ekonomi, datakunskap och språk förkanslister/assistenter m.fl. inom administration,arbetsledar- och chefsutbildning samt utbildning avbarnskötare i att ta hand om handikappade barn. I allnämnd utbildning skulle kunna finnas inslag avkvinnohistoria och kvinnopolitik och därför ges karaktärenav kvinnohögskola. Det bör ankomma på högskolan attavgöra i vilken utsträckning utbildningen ska erbjudas män. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsningar inom Banverketsområde i och ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsningar inom Televerketsområde i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktning och satsningar påvägnätet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygplatser i ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningsprojekt för ny uthålligindustriproduktion,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsprogram förträindustrin,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rymdingenjörsutbildning iKiruna,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrade lokaler förHögskolan i ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrad miljö i skolorna iNorrbottens län,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningsinsatser för kvinnor iNorrbottens län.