mot · GF02A457 · 1992-01-27 00:00:00 — Skärgården, vattnet, parkerna, våra kulturbyggnader,den höga förvärvsfrekvensen bland kvinnor,kollektivtrafiken, kulturen, teatertätheten,trottoarserveringarna, , friheten, idrotten, deninternationella pulsen....Javisst, så vill vi se vår stad och vårt län. Så ser ocksåbesökarna vår region. Men under ytan ytan finns problem.Glesbygdsproblem, en avfolkad skärgård,söndervittrande kulturminnesmärken, miljöförstöring,bostadslöshet, segregation, ensamhet,ungdomsbrottslighet, missbruk, främlingshat och buller hörockså till bilden av Stockholm.SammanfattningAtt bo i huvudstadsområdet erbjuder rika möjligheter,men det kan för många vara en hård livsmiljö. VarkenStockholm eller riket är betjänta av att huvudstadsområdetutvecklas i negativ riktning. Genom att öka möjligheten tillarbete och en god bostad minskar den sociala utslagningen.Den sociala segregationen motverkas genomstrukturåtgärder och särskilda insatser. Miljön förbättrasgenom minskad bilism och satsning på spårbunden ochmiljövänlig kollektivtrafik. För att skaklara uppgiften som rikets huvudstad och skapagoda levnadsbetingelser för befolkningen kan den statligaurholkningen av kommunernas ekonomi inte fortsätta.Huvudstadens dilemmaHuvudstadsområdet har förloratmiljarder genom statliga indragningar. Det har bl aföranletts av minskade och urholkade statsbidrag, menframför allt av att den kommunala beskattningsrätten förjuridiska personer har avskaffats. Kommunernas ochlandstingets ekonomi har till följd av detta försämratsavsevärt. I motsvarar de statligaindragningar som gjorts ca påkommunalskatten.Kommunalekonomiska kommittén har i ett nyligenframlagt förslag räknat med minskade statsbidrag tillStockholm stad i storleksordningen 2,5 miljarder kronor.Därutöver kommer stora minskningar för de flesta övrigakranskommuner. avskatteutjämningsbidrag skulle gå till . Dettaskall jämföras med att regionen betalar in avlandets totala skatter, arbetsgivaravgifter m.m. Kommitténsförslag måste ändras för att ge större rättvisa för Stockholmsläns kommuner. Rätten till inomregional skatteutjämningmåste finnas kvar.Trots detta har inte kraven på huvudstadsregionenminskat. Näringslivet och arbetsmarknaden kräver storasatsningar på infrastrukturen, vägutbyggnad, enfungerande kollektivtrafik. De långa arbetsresorna och denhöga förvärvsfrekvensen bland kvinnor ställer krav på enutbyggd barnomsorg. Ensamboendet bland äldre ökarbehoven av samhällets omvårdnad.Andra generationens invandrare -- de grupper som i dagär barn och unga -- är särskilt utsatta grupper. De självaeller deras föräldrar kan bära på fruktansvärda upplevelserav krigets terror. Många kommer i konflikt mellan densvenska kulturen och hemlandets. De utsätts förfrämlingshat, diskrimineras på arbetsmarknaden ochfamiljemönstret blir bräckligt.Stockholm försöker tävla med alla världens stora städerom skrytbyggen och OS-arrangemang. förfallerskolorna i regionen. Citykärnan har avfolkats.Byggföretagen har ställt krav på att få bygga kommersiellalokaler för att överhuvudtaget bygga fastigheter. Bostads-och den sociala segregationen ökar.ArbetslöshetenUnder loppet av har arbetsmarknaden iStockholms län utvecklats från mycket stark överhettningmed brist på arbetskraft till ett försvagat läge utanmotstycke. var 6 558 personeranmälda arbetslösa och 8 801 lediga arbeten registrerade.Den sista december 1991 var motsvarande siffror 26 679arbetslösa och 1 242 lediga arbeten. Således en förändringfrån mer än ett ledigt jobb per arbetslös till mer än 21arbetslösa per ledigt jobb . En bedömning avutvecklingen för de närmaste 6--8 månaderna leder tillslutsatsen att 40 000 personer i kommer attvara arbetslösa . Arbetslösheten i Stockholmslän är lika hög som arbetslösheten i hela !Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna har ökat tiogånger . Varje arbetslös byggnadsarbetaregenererar arbetslöshet bland planerare, projekterare,tillverkare, transportarbetare, elektriker, målare med flerayrkesgrupper tredubbelt. Byggarbetslösheten i Stockholmslän beräknas medföra arbetslöshet för ca 9 000byggnadsarbetare.De som drabbas värst av arbetslösheten är dock gruppermed dålig förankring på arbetsmarknaden. Till dessa hörframför allt ungdomar och invandrare. Arbetslösheten ibörjan drev många unga ut i missbruk ochkriminalitet.När kommunerna tvingas till nedskärningar på grund avsämre statsbidrag är det framför allt kvinnor anställda inombarnoch äldreomsorg som drabbas.Åtgärder mot arbetslösheten i StockholmFör att möta arbetslösheten i föreslårvänsterpartiet att:Stimulansbidraget för arbetsmiljöåtgärder i skolornainte avskaffas.Förmånliga statliga bidrag ges för upprustning av skoloroch vatten- och avloppssystem.ROT-lånen återinförs.Arlandabanan och andra infrastrukturinvesteringar börtidigareläggas.Anslagen för beredskapsarbeten fördubblas förStockholmsregionen.Sex timmars arbetsdag med bibehållen lön införs iprojektform inom delar av äldreomsorgen och sjukvården.Detta skapar fler jobb och ska dessutom användas förarbetsmiljöstudier. AMS-medel avsätts för projekten.Invandrare med högre utbildning i hemlandet måste gesmöjlighet att använda sin utbildning på arbetsmarknaden.Riksdagen bör ge regeringen dessa förslag till känna.Bilismen det största miljöproblemet i regionenEn storstad som kan inte leva utan etteffektivt och bra transportnät. Men det gäller att bygga uppett trafiksystem som är bra för både människor och miljö.Miljön i har försämrats drastiskt avden ökande biltrafiken. ökade bilismen med20 % i . Om dagens utveckling får fortsätta kommerbilresorna i regionen att öka med ytterligare 50--framtill år 2020.Marksurheten (pH) är i en del marker i lännära den gräns där markbundet aluminium löses igrundvattnet och kvävemättnad inträffar. Om inget görskommer regionens mark och vatten att ha drabbats avallvarliga och omfattande skador . Människorshälsa försämras genom avgaser, trafikolyckor och buller.Cancersjukdomar, allergier och luftvägssjukdomar ökar.Byggnader och oersättliga historiska minnesmärken vittrarsönder av luftföroreningarna.Huvudorsak till försurningen är nedfall av svavel ochkväve. av nedfallet kommer inte från Stockholmslän, men i de inre delarna svarar regionen själv för det mestaav nedfallet. Av kväveutsläppen i regionen svararvägtrafiken för ca 75 %.Trafikpolitiken måste styras av en ekologisk grundsyn.Utsläpp från trafikslagen hotar den ekologiska balansen,miljön och människors hälsa. Det mest avgörandestrategiska målet -- inte bara för -- äratt avvärja detta hot.Dennisuppgörelsen är en dålig kompromiss, där litenhänsyn tagits till miljön. Istället för stora satsningar på nya6-filiga motorvägar måste utbyggnad och utveckling av enmiljövänlig kollektivtrafik prioriteras. Vägutbyggnader skaendast ske som miljö- eller trafiksäkerhetsåtgärder. Attflytta biltrafiken från innerstadtill öster- och västerleden förbättrar inte miljön i regionen.Tvärtom talar all erfarenhet för att fler trafikleder medförökad bilism.Infrastrukturåtgärder och nödvändiga investeringar ikollektivtrafiken är inte bara till nytta för resenärerna ochförbättrar miljön. Även företagen har behov av en brakollektivtrafik. Det är då också rimligt att näringsliv ochfastighetsägare är med och betalar för denna service viamarkavgifter. En utredning om möjligheten att införamarkavgifter bör företas.Oskyddade trafikanter ska ges företräde i gatumiljön.Ett sammanhängande nät av cykelbanor bör byggas iStockholms län. Om en ny bro byggs över för etttredje järnvägsspår ska den förses med gång- ochcykelbanor. Dessa åtgärder bör ges regeringen till känna.Plan för en ekologisk trafikpolitik förstockholmsregionenUtvecklingen och användandet av alternativa drivmedel,s.k. biobränsle, måste intensifieras. Etanol och andraförnyelsebara energislag måste skattebefrias.Storstockholms andel av infrastrukturanslaget bör höjastill att mera motsvara befolkningsunderlaget, men anslagetska i första hand användas för utbyggnad av denmiljövänliga och spårbundna kollektivtrafiken, tillhandikappanpassning, till cykelvägar och andra åtgärder föroskyddade trafikanter.Kommunerna måste få möjlighet att själva fatta beslutom biltullar. Bilavgifter ska oavkortat gå tillkollektivtrafikens utbyggnad.Ta ner flyget på jordenFlyget är bra på långa distanser. Men det är det mestmiljöförstörande transportsättet av alla. Genom direkttågtill kan större delen av matarflyget från och tillorter som , , ersättas. En stor del avflygtrafiken till , och kanersättas av snabbtåg. Då behövs ingen tredje rullbana påArlanda.Bromma flygplats bör avvecklas. Av miljöskäl måsteflygplatsen bort från det tätbebyggda området. Riksdagenmåste besluta att flygplatsen avvecklas senast 1995.Arlandabanan är redan projekterad och bör påbörjas såfort som möjligt. Men ett tidigareläggande av byggstartenskulle dessutom bidra till att minska arbetslösheten iregionen.En levande skärgård -- en skyddsvärd miljöFör att minska trycket på den miljökänsliga skärgårdenmåste färjetrafiken minska. Det får inte vara så attskärgården ska anpassas till fartygen. Tvärtom måste detvara fartygen som ska vara anpassade till skärgården ochdess känsliga miljö. Annars går det inte att komma tillrättamed de stora miljöproblem som den alltmer ohämmadefärjetrafiken skapar i form av sönderspolade stränder,föroreningar av luft och vatten, skador på växt- och djurlivsamt för fisket. Därför blir det nödvändigt att flytta ut storadelar av färjetrafiken och styra gods som inte ska tillStockholm till hamnar som , ochNynäshamn. För att hålla skärgården levande och bevarastora naturvärden föreslår vänsterpartiet:Skapa en maximigräns för båtstorlek och tonnage i denkänsliga skärgården.Anslå medel till järnvägsutbyggnad från ochNynäshamn för att möjliggöra ökade godstransporter tilldessa hamnar och för att begränsa den tungalastbilstrafiken.En av förutsättningarna för en levande skärgård ärbåttrafiken. Men de statliga bidragen till utbyggnad ochunderhåll av tilläggningsbryggor för reguljärtrafiken harförsämrats. Detta anslag bör ökas.BostadsproblematikenOmkring 140 000 personer är registrerade sombostadssökande i den regionala bostadsförmedlingens kö.Av dessa är det ca 100 000 som inte har bostad med egetkontrakt. Helt utanför dessa bostadslösa står ca 5 000missbrukare och socialt utslagna, som vistas i tillfälligaboende- eller behandlingsformer. 200--300 är uteliggare.De höga hyrorna i nyproduktionen leder till segregationoch ökade sociala klyftor.Människorna har trängts ut från City. Istället harkontoren växt upp. I förortskommunerna -- särskilt i desödra och nordöstra delarna av regionen saknasarbetsplatser.Bostadsbyggandet bör öka för att möta de storabehoven, men också som ett led i att nedbringaarbetslösheten.Flera stora exploateringsområden i Stockholmsregionenär beroende av statsmakternas agerande. Några exempel påsådana är , där staten måste ta ansvar fören flyttning av flyget, och , där man i tvådecennier har väntat på statliga väganslag för att byggaSödra länken.På och kan totalt cirka10.000 lägenheter byggas. Båda dessa och andranytillkommande bostadsområden måste planeras med enblandning av hyresrätt och bostadsrätt för att förhindrasegregation.Den sociala segregationenKlassklyftorna har ökat i län.Detta visar sig bl.a. i de växande skillnaderna i inkomst,förmögenhet, livslängd och hälsotillstånd. Med denväxande arbetslösheten kan klyftorna förväntas ökaytterligare. Den yttre miljön och bostadssituationen hängernära samman med människors hälsotillstånd.Åtgärder som motverkar den sociala segregationenStorstockholm bör få ökad kompensation för högastrukturkostnader på det sociala området i enlighet medStorstadsutredningens förslag.Storstockholm bör tilldelas särskilda resurser förfotpatrullerande kvarterspoliser.Särskilda insatser bör vidtas för att rekrytera invandraretill polisyrket.Kommunerna i uppvisar storaskillnader i befolkningsstruktur, hälsa och ekonomi. finns det invandrare, i Vaxholm7,6 %.Medellivslängden är för män och förkvinnor i . I södra är motsvarandesiffror 71,6 och 78,9. Ohälsotalet, dvs sjukpenningdagar,förtidspension och arbetsskadeersättning, är tre gångerhögre i miljonprogramområdena och , ochmer än dubbelt så högt i områden som , Farstaoch än i förortskommunen . De socialaskillnaderna i dödlighet bland barn är oförändrat stora.Staten måste medverka i upprustningen avmiljonprogramområdena för att förbättra den yttre miljönoch motverka segregation. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatteutjämning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kraftfulla åtgärder motarbetslösheten i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännaom behovet av insatser för att förbättra Storstockholmstrafikmiljö i enlighet med vad i motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning kring möjlighetenatt införa en beskattning av näringslivet genommarkavgifter för utbyggnad av kollektivtrafik ochinfrastruktur,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt flyget på bör avvecklas,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt byggstarten av bör tidigareläggas,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det statliga bidraget till utbyggnad och underhåll avtilläggsbryggor för reguljärtrafik i skärgården bör ökas,8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en maximigräns bör sättas för båtstorlek och tonnage iden känsliga skärgården,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör få ökad kompensation för högastrukturkostnader på det sociala området i enlighet medstorstadsutredningens förslag.