mot · GF02Ub465 · 1992-01-27 00:00:00 — Ett nätverksuniversitet i sydost Det råder en samstämmig uppfattning om att insatsernaför högre utbildning och forskning måste öka. Flera beslutav denna innebörd har redan genomförts och ytterligareförslag i denna riktning är föremål för behandling.Av stor betydelse för att mäta behovet av särskiltkvalificerad personal inom näringslivet och den offentligasektorn är en ökning av forskarutbildningen.Utbyggnaden av nya universitet av begränsad storlekoch med höga krav på kvalitet har visat sig framgångsrika iandra länder.Det är också uppenbart att en decentralisering har storbetydelse för den regionala utvecklingen. Mot bakgrund avvad här i korthet anförts har förslag till ett framtidauniversitet utarbetats och ett samarbete på institutionsnivåinletts mellan högskolorna i , /Ronnebyoch Växjö.Den regionala situationen i sydöstra kännetecknas av relativt svag infrastruktur,låg utbildningsnivå, ogynnsam ålderssammansättning ochen näringslivsstruktur med stor andel jord- ochskogsbruksbaserad sysselsättning samt en industri som i storutsträckning bygger på mogen teknik.I dag utmärks sydöstra av stagnerandebefolkningssiffror, ungdomsutflyttning och svag förnyelseav närings- och samhällsliv:Låg utbildningsnivå iförhållande till övriga Sverige.Ogynnsamålderssammansättning med en hög andel äldre vilket ställerstora krav på social service.Hög andel företag medunderleverantörsfunktion och svag utbildningskapacitet.Låg tekniknivå.Fortsatt strukturomvandling inomareella näringar vilket innebär ytterligare vikandesysselsättningssiffror.Knappt 30 % av de som lämnar gymnasieskolan går vidare till högreutbildning medan genomsnittet i är . Därtill kommer att av åldersklassen går till utbildningar som omfattar treår eller längre utbildningstid. I är motsvarandesiffra 26 %.Näringslivet i sydöstra kännetecknas i alltför storomfattning av mogen tillverkningsindustri av jord- ochskogsbruksbaserad sysselsättning. En strukturomvandlingmed omställning till ett mer kunskapshanterande och merhögteknologiskt näringsliv är nödvändigt. Antaletsysselsatta ökar i inom dessa områden. För attkunna behålla en hög sysselsättning och en godinternationell konkurrenskraft är det nödvändigt attstrukturomvandlingen sker relativt snabbt. Tillgången påkvalificerad arbetskraft är därför avgörande. Detta betyderatt en satsning på högre utbildning, forskning ochforskarutbildning är nödvändig.Att etablera Nätverksuniversitet sydost är sannoliktlångsiktigt den insats som ger störst regional utveckling iförhållande till insatt kapital.Behovet av ett nytt universitetUnder har antalet högskolestuderande iSverige varit . Detta går stick i stäv motsamhällsutvecklingen. Näringslivets och samhällsorganensefterfrågan på högre utbildning och forskning ökar. Underde senaste två decennierna har antalet sysselsatta ikunskapsyrken vuxit med , medan antalet sysselsatta i fysiska ochmanuella yrken har minskat med . Denna strukturförändring av samhället har fått tillföljd att antalet kunskapshanterare tillväxer med igenomsnitt 25 000 . För att möta arbetsmarknadens behov avpersoner med högre akademisk utbildning krävs enväsentlig resursförstärkning och expansion avhögskoleutbildning både inom grundutbildningen ochforskarutbildningen. De flesta länder i vår omvärld har tagitkonsekvenserna av utvecklingen. Där har antalethögskolestuderande ökat kraftigt under 1980-talet.Ett ökat antal studerande inom grundutbildningenkräver fler lärare på högskolorna. Dessa lärare måste varaforskarutbildade. Det aktuella läget är allvarligt.Universitet- och högskoleämbetet (UHÄ) har i enutredning visat att vi av olika skäl, pensionsavgångar m.m.får en minskad andel forskarutbildade även omvi behåller nuvarande kapacitet eller genomför en mindreökning. Till detta kommer näringslivets ökade behov avforskarutbildad personal.Det är alltså nödvändigt att öka antalet forskarutbildadebåde för att möta behovet av fler högskolestuderande ochbehovet från samhället av fler forskare. Det har i flerasammanhang hävdats att vi behöver öka antaletdoktorander från 1 000 till 2 000 för att vända utvecklingen.En satsning på nya universitet skulle bidra till att lösaproblematiken. I de flesta europeiska länder, i och iJapan har nya universitetinrättats. I har vi tidigare expanderat med ettuniversitet per decennium; 50-talet -- , 60-talet --och 70-talet -- . Därefter har det inte häntnågonting i detta avseende.Flera av de nya universiteten som inrättats i vår omvärldhar satsat på konceptet hög kvalitet/begränsad storlek.Universitetet i är ett sådant och det rankades som ettav de bästa i i en utvärdering i annat är , . Det är itoppklass inom flera forskningsdiscipliner bl.a. nr 1 iStorbritannien i ''''. Men här har inte baragjorts en satsning på teknik utan också på ''kärnämnen''dvs. ämnen som utgör fundamentet förkunskapsuppbyggnaden. Det kan t.ex. vara matematik,filosofi, allmän språkvetenskap och historia.Mot denna bakgrund framför de tre högskolorna iKalmar, och /ett gemensamtförslag om ett nytt universitet i sydöstra . De trehögskolorna har ca 8 000 studenter och 50-talet utbildningslinjer. De utgör enbas för det framtida universitetet.De tre högskolornas initiativDe tre högskolorna i , /ochVäxjö samarbetar kring en idé om ettnätverksuniversitet. Planerna har bl.a. resulterat i ettförslag till en innehållslig skiss. I denna har man i samarbetemed Sydsvenska Handelskammaren utformat ettprincipiellt forskningsprogram, där respektive högskolasbefintliga profilområden vävts samman med visionärautvecklingsområden utifrån 2000-talets omvärldsbehov.Tyngdpunkten i forskningsprogrammet utgörs av etttjugotal s.k. ''founding professors''. De ämnen dessaprofessorer representerar skall anknyta till dengrundutbildning som finns vid de tre högskolorna. Det skallfinnas utbildningar som ger behörighet till forskarutbildningi varje ämne. I den fördjupade anslagsframställningenkommer institutionerna vid de olika högskolorna att geförslag på ämnen för ''founding professors''. Dessa förslagdiskuteras i det gemensamma vetenskapliga och industriellarådet samt med representanter för innande tas upp i den för de tre högskolorna gemensammaanslagsframställan.Samverkan har redan påbörjats inom några strategiskanyckelområden, såsom gemensamma administrativasystem, personalutveckling och informationsförsörjning.Under 1991 har ett intensivt arbete bedrivits både påförtroende-, tjänstemanna- och institutionsnivå för attförbereda och inlämna en gemensam anslagsframställningför forskarutbildning och forskning i juni 1992.Arbetet med Sydostuniversitetet har gått in i en meraoperativ fas. En verkställande tjänsteman anställs för attdokumentera innehåll och organisation samt ledaopinionsbildning och marknadsföring. En viktig uppgift förden nye befattningshavaren blir också att samordna olikaintressegruppers insatser. Den kraftsamling som skerlokalt och regionalt kring bildandet av Sydostuniversitetethar redan fått spridningseffekter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrättandet av ett s.k.nätverksuniversitet (Nätverksuniversitetet sydost) börprövas i samband med utarbetandet av 1993 årsforskningspolitiska proposition.