mot · GF02U522 · 1992-01-27 00:00:00 — De tre baltiska staterna återvann sinsjälvständighet. erkände deras suveränitet den 27augusti samma år.De baltiska staterna har under större delen av sinhistoria varit dominerade av andra stater. Efter förstavärldskriget blev , och Litauensjälvständiga. Denna självständighet var kortlivad menmycket betydelsefull såväl ekonomiskt och kulturellt somnationellt.Folkpartiet liberalerna har med ett stort engagemangföljt processen fram till självständighet i . Underhela frihetsprocessen har vi påtalat behovet av ett aktivtstöd, såväl ekonomiskt som politiskt. Detta engagemangfrån vår sida har i konkreta termer bl.a. uttryckts i ett stortantal motioner i riksdagen.Vi har i dessa motioner fört fram förslag med anknytningtill så gott som alla samhällsområden. Vi har pekat påbehovet av en fungerande marknadsekonomi och egenvaluta för att främja den ekonomiska och demokratiskautveckligen. Vi har fört fram förslag som underlättarkommunikationerna mellan och för attbl.a. fånga upp det stora intresset hos svenska folket att lärakänna och bistå sina baltiska grannländer.Under de gångna åren har en hel rad nya kontakterskapats mellan och . Organisationer ochenskilda har knutit nya band. Erfarenhetsutbyte mellanolika sammanslutningar har inletts och olika yrkesgrupperknyter kontakter med kolleger på andra sidan har tecknat avtal i dessa länder, menverksamheten har dock begränsats av bristen på utländskvaluta. Omdaningen i har således engagerat del av det svenska samhället.Mycket har alltså hänt sedan vi presenterade våra förstariksdagsmotioner om ett aktivt stöd till . Men numåste arbetet gå vidare. Därför måste med kraftstödja de baltiska staterna så att de också reellt kan frigörasig från det numera upplösta och bygga ettmänniskovärdigt samhälle på ruinerna av kommunismensmisslyckande.Försörjningsläget i har under senare årständigt försämrats. Bristen på livsmedel och bensin ärkatastrofal. Fler och fler varor blir tillgängliga endast fördem som har tillgång till västvaluta. Detta medför att mångamänniskor inte kan sköta sitt arbete, distributionen av varoroch tjänster slås ut. Mjölken surnar och köttet ruttnar hosproducenterna. står människor i timslånga köerför lite socker.Inflationen är galopperande. Lönerna hänger långtifrånmed i denna utveckling. De som drabbas hårdast ärpensionärer och familjer med många barn. Behovet avsocialhjälp har därför ökat lavinartat.Industrin var mycket specialiserad i den havereradeSovjetunionen. Ett fåtal fabriker producerade en viss varatill hela unionen. Läkemedel är en livsviktig vara som intetillverkas i . Bristen på t.ex. antibiotika och insulinär akut. Detta medför att det utspelas mångatragedier. Vanliga infektioner kan bli livshotande för densom har ett bristande immunförsvar.ÅtgärderI årets budgetproposition föreslås att 3 miljarder kr.anslås för att stödja utvecklingen i Central- och Östeuropafördelat . Detta utgör en tredubbling av stödet ijämförelse med den tidigare socialdemokratiskaregeringens insatser. Vi är mycket positiva till regeringensförslag.Regeringen anför i budgetpropositionen att vi i förstahand skall ge prioritet åt våra baltiska grannländer, andraÖstersjöländer samt det ryska närområdet. Vi delar dennauppfattning. Vår geografiska närhet till ger ossunika möjligheter att stödja och medverka iförnyelsearbetet samt öka effektiviteten i insatserna.Av det föreslagna stödet på som skallutgå till under kommande budgetårskall 430 milj.kr. användas till kunskapsöverföring.Regeringen avser senare återkomma med förslag tillfördelning av dessa medel.I denna motion från liberalerna för vi fram ettantal förslag, av vilka merparten bör kunna finansierasinom ramen för det föreslagna anslaget förkunskapsöverföring till Baltikum.Våra förslagKatastrofbistånd: Det är viktigt att vi från svensksida noga följer den ekonomiska och politiska utvecklingen.Demokratierna i är nya. Den demokratiskautvecklingen avbröts , balternas erfarenheter ärdärför begränsade av demokratiska traditioner. Det ärviktigt att utvecklingen i går mot en levandedemokrati. Denna utveckling kan dock förhindras av attförsörjningssituationen är mycket instabil. Det råder f.n.brist på i stort sett allt i . I har parlamentetbeslutat att införa ekonomisktundantagstillstånd. Vi hoppas att detta blir en parentes iutvecklingen. Från svensk sida måste vi därför vara bereddaatt med kort varsel besluta om olika typer avkatastrofinsatser av humanitärt slag. Det är viktigt att dessainsatser snabbt och effektivt når de behövande.Produktion i : Svenska företag börstimuleras till ökat samarbete med baltiska företag. Förnärvarande hindras detta av balternas brist på utländskvaluta. Ett bra exempel på sådant samarbete är att svenskaföretag förlägger delar av sin produktion till Baltikum.Inledningsvis bistår svenska företag med kompetens ochmaskiner och balterna bidrar med arbetskraft. De svenskaföretag som är intresserade av detta bör kunna få ökadmöjlighet till investeringsbidrag.Miljön har fått lida mycket under denkommunistiska diktaturen. måste medverka till attBaltikum får del av rejäla miljövårdsinsatser. Baltikummåste bygga upp effektivare och bättre reningsverk.Östersjöländerna måste ta gemensamma initiativ till attvattnet blir renare i . Kärnkraftverk medotillfredsställande säkerhet utgör en fara.Kärnkraftssäkerhet är ett område som bör utvecklas iBaltikum. Säkerheten vid kärnkraftverket i måstegaranteras.Bostäder till officerare med familj: En avsvårigheterna att dra tillbaka den f.d. sovjetiska armén frånBaltikum är bristande möjlighet att ordna boendet iRyssland för officerarna med familjer. Ett sätt att lösa dettaproblem kan vara att vi bistår med bostadsbyggande åtdessa officersfamiljer i . bör därföraktualisera frågan med de baltiska regeringarna för att finnalämpliga former för detta.Socialpolitik: Betydande insatser krävs inomsocialoch hälsopolitikens område. Insatser för att minskadet omfattande alkoholmissbruket och utslagningen bör tas.Barnoch äldreomsorg bör utvecklas. Sjukvården som ärkraftigt eftersatt bör med svensk hjälp moderniseras.Barnens rätt i samhället måste öka. I finns detmånga barn som far mycket illa p.g.a. det omfattandealkoholmissbruket. Svenska myndigheter ochorganisationer bör ges bättre möjlighet att bistå medrådgivning och kompetens inom social- och hälsopolitikensområde.Utbildning: är i behov av ny kompetensinom så gott som alla utbildningsområden. Lärare vidsvenska universitet och högskolor bör därför få bättremöjligheter att resa dit som föreläsare.Baltiska studenter studerar vid flera svenskauniversitet, högskolor, folkhögskolor m.m. Dettasamarbete bör ytterligare utvidgas. Flerutbildningsanstalter bör ges ekonomiska möjligheter attreservera ett antal platser åt studerande från Baltikum.Kulturutbytet mellan länderna måste stimulerasoch fördjupas. Vi bör i ökad utsträckning underlätta förbaltiska kulturarbetare att dela med sig av sin kultur här iSverige. Ett mycket lyckat exempel på detta är den estniskaEstoniateaterns gästspel på i . Ett annat exempel är den litauiska veckan påFolkets museum förra året.Kulturbyggnader: Ett stort antal kulturbyggnaderoch historiska minnesmärken i de baltiska staterna är i akutbehov av upprustning för att inte gå förlorade för allframtid. Flera av dessa, speciellt i , har direktanknytning till . bör utvidga samarbetet medden estniska fornminnesföreningen och liknandesammanslutningar i och Litauen.Ideella organisationer och intresseorganisationersåsom kyrkor, bildningsförbund ochnykterhetsorganisationer liksom arbetsgivare- ochfackföreningar bör uppmuntras och ges reella möjligheteratt bistå sina baltiska motsvarigheter. Svenskaorganisationer bör ges ett direkt stöd för detta.Kunskaper i svenska och aupairarbete: I Baltikumses kunskaper i svenska som ett ytterst värdefullthjälpmedel för att återknyta kontakten med Norden.Undervisning i svenska måste därför underlättas vid debaltiska skolorna, t.ex. genom svenska lärartjänster.Möjligheten till aupair- arbete i för baltiskaungdomar bör uppmuntras och stödjas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om katastrofbistånd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om produktion i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljön,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostäder till f.d. sovjetiskaofficersfamiljer,5. som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insatser inom socialpolitikensområde,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser inomutbildningsområdet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om baltiska studenter,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturutbytet mellan ochBaltikum,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturbyggnader,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ideella organisationers ochintresseorganisationers betydelse,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kunskaper i svenska,12. som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet till aupair-arbete förbaltiska ungdomar.