ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02K10 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:70 Privat lokalradio Regeringens ambition har varit att ge de nyalokalradiostationerna möjlighet att starta möjligtoch propositionen präglas därför av kompromisser och storbrådska.Regeringen föreslår att närradionämnden tills vidaresvarar för planering och tillståndsgivning. I betänkandetSOU 92:36 föreslås en sammanslagning avmyndighetsuppgifterna i , inklusive tillkommandemyndighetsarbete med den nya privata lokalradion. Ipropositionen redovisas att förslagen i SOU:s betänkandeskall beredas ytterligare.Om resultatet av den fortsatta beredningen blir en nymyndighet anser vi att en radikal omorganisation skall ske,så som förordas i SOU 92:36.En utlokalisering skulle ge den nyordningsgrund sombehövs. Placering av myndigheten utanförstorstadsområdet torde också kunna ge ökad prestige dåhuvuddelen av myndighetens verksamhet kommer atthandla om program och verksamhet i lokal-TV, privatlokalradio och närradio utanför Storstockholmsområdet.Vid tillkomsten av varje ny myndighet skall enligttidigare principbeslut i förutsättningarna förutlokalisering prövas. De krav som dynamiken imedieutvecklingen ställer på lämplig utlokaliseringsort kanden data- och teknikpräglade staden vältillgodose. Ett effektivt myndighetsarbete kräver modernteknik för att fungera rationellt. I finns också enbred juridisk kompetens inom företag och myndigheter.I tidigare remissvar till SOU 92:36 har konkreta ochutförliga uppgifter redovisats om mediestaden många självständiga radioföretag och producenter ärverksamma. I finns journalistutbildning,kommunikationsvetenskaplig utbildning samt fort- ochvidareutbildning på dessa områden. Forskningsarbetet ärockså viktiga inslag i denna verksamhet. I nära anslutningtill Högskolan finns StiftelsenKommunikationsvetenskapligt Centrum (KVC),somarbetar med många viktiga projekt. KVC fungerar ocksåsom länk mellan yrkesverksamma inom medier,kommmunikationsverksamheter och högskolesystemet iSverige och internationellt.Vi har i olika sammanhang påvisat besparingseffektervid en utlokalisering av myndigheten till . TidigareStockholmsbaserad verksamhet som flyttat till Sundsvallhar kunnat sänka sina kostnader . Dethandlar då om lägre personalomsättning, lägrelokalkostnader, lägre sjukfrånvaro, effektivitet och närhet.Därtill kommer samordningseffekter med Högskolan(KVC), högskolebiblioteket, Bolagsbyråns företagsregisterm.m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokaliseringen av myndigheten.
mot · GG02K12 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:70 Privat lokalradio Frågan om fri radio har debatterats under många år.Länge präglades svensk TV- och radiopolitik av regleringar,förbud och brist på yttrandefrihet och konkurrens.Nu förändras detta i en rasande takt. Utvecklingen harsprungit ifatt regleringsivrarna. Vi har fått betydligt fler TV-kanaler att välja mellan och utrymmet för yttrandefrihetenhar ökat.Nu är det radions tur att avregleras. Regeringensproposition om fri lokalt baserad radio skapar utrymme förmånga radiostationer runt om i . Äntligen får ocksåSverige, som det sista demokratiska landet i världen, friradio.Tyvärr innehåller förslaget en del rester av gammalregleringsiver. Det gäller främst förslaget att begränsarätten att inneha sändningstillstånd. Det är både stötandeoch obegripligt att regeringen förordar att tidningsföretaginte ska kunna erhålla sändningstillstånd.I propositionen föreslås att tidningsföretag inte ska fåäga radiostationer. Förslaget sägs vara tillkommet för attförhindra maktkoncentrationer inom medieområdet.Tidningsägare ska inte både få driva tidningar ochradiostationer.Förslaget strider mot näringsfriheten och fungerar ipraktiken som ett näringsförbud för tidningsägare. Dettaligger inte i linje med tanken att vem som helst ska kunnastarta ett företag i . Förslaget är också ett hot motyttrandefriheten.Den svenska pressen är ansvarsfull. Det är i detnärmaste en oförskämdhet att påstå att den inte skulle klaraav att driva också radiostationer på ett ansvarsfullt sätt.Många tidningar i har existerat i över hundra år.Deras ägare har sällan utnyttjat den maktposition detinnebär att äga en tidning.Regeringen föreslår inga andra begränsningar avägandet av radiostationer (förutom att staten,kommunerna, landstingen, dotterbolagoch inte får gå in som ägare). Det innebär att manhellre ser att utländska ägare, eller enkorvkioskägare får äga radiostationer än att de som sysslatmed mediefrågor får den möjligheten.Förslaget att hindra dagstidningsföretag att ägaradiostationer är inte genomtänkt. bör därföravslå förslaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:70 i den del somstadgar förbud mot att dagstidningsföretag gessändningstillstånd för privat lokalradio.
mot · GG02K13 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:70 Privat lokalradio I proposition 1992/93:70 föreslås att privatareklamfinansierade ljudradiosändningar tillåts fr.o.m. den 1januari 1993. Denna nya form av radio bör enligtpropositionen benämnas lokalradio.Propositionen innehåller också vissa förslag omnärradion. I denna motion behandlas närradion. Enligtpropositionen skall närradion även i fortsättningen vara enföreningsradio, där lokalt verksamma ideellaorganisationer skall ha möjlighet att framföra sina budskap.Varje förening bör liksom disponera en visssändningstid, där den själv svarar för sändningarna. Videlar denna uppfattning.Enligt nuvarande regler är det inte tillåtet med reklameller sponsring i närradion. I departementspromemorianRegler och villkor för privatradio (1992:22) föreslås att detskall bli tillåtet att sända sponsrade program i närradion.Reklamförbudet föreslås vara kvar. I ovan nämndapromemoria föreslås också att den nuvarande avgiften iärenden om radiosändningar skall upphöra.Bland remissinstanserna finns många, som anser, attföreningarna också skall tillåtas att finansiera sinanärradiosändningar med reklam. Som skäl anförs attkostnaderna för föreningsradion har stigit. harföreningslivet fått allt knappare resurser. Många föreningarkan av ekonomiska skäl tvingas upphöra med sinasändningar.I propositionen föreslås att sammanslutningar medtillstånd att sända närradio får rätt att sända reklam ochsponsrade program enligt i huvudsak samma regler somkommer att gälla för den privata lokalradion. Däremot fårnärradioföreningar inte någon rätt att sända reklam ellersponsrade program.För närvarande erlägger sammanslutningar medtillstånd att sända närradio en avgift till staten. Avgiftenskall täcka kostnaderna för närradionämndens verksamhet.För den privata lokalradion föreslås koncessionsavgifter.Det torde vara möjligt att till mycket stor del finansieranärradionämndens verksamhet med den privatalokalradions koncessionsavgifter.Det är givetvis fullt möjligt för varje enskildsammanslutning att fritt avstå från reklam. Enligt vårbedömning kommer många enskilda föreningar att heltavstå från möjligheten att sända reklam. Dessa föreningarbör enligt vår uppfattning, som sammanfaller med förslag iDs 1992:22, bli avgiftsbefriade till staten i ärenden omnärradio. Däremot bör de föreningar, som utnyttjarmöjligheten att sända reklam i enlighet med propositionensförslag, erlägga avgift. För att undvika administrativtkrångel och merarbete för aktuella myndigheter börföreningar inte tillåtas att byta ''inriktning'' alltför ofta.Enligt vår uppfattning bör föreningarna ge besked i förvägoch beskedet bör omfatta en tidsperiod om . Detfår ankomma på regering och berörda myndigheter attutfärda närmare föreskrifter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om befrielse från avgift till staten förde sammanslutningar som ej sänder reklam i närradion.
mot · GG02K14 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:70 Privat lokalradio I propositionen föreslås att i en första omgång bör ett 60-tal sändningstillstånd beviljas i områden med ettbefolkningsunderlag som omfattar mer än 100 000 personer.Jag anser att denna skrivning bör ändras av flera skäl.För det första så finns med såväl nuvarande analogateknik som framtida digitala teknik utrymme för flersändare på FM-bandet. Den forskning och utveckling somäger rum kring den digitala tekniken kan provas på TVkanal 12.I bilaga till propositionen redovisas en sammanfattningav SOU 1991:108 angående tekniskt utrymme förreklamfinansierad radio.Denna utredning stöder uppfattningen att det finnsmöjlighet att bevilja betydligt fler sändningstillstånd än de60 föreslagna. Utrymme finns såväl på FM-bandet mellanfrekvens 104 och som på ett antal frekvenser somnärradion inte utnyttjar. Detta skulleinnebära omkring 300 frekvenser.För det andra innebär den i propositionen föreslagnamodellen att det blir en politisk styrning som resulterar i attmarknadskrafterna sätts ur spel. Om fler sändningstillståndkunde beviljas skulle lyssnaren kunna erbjudas en mångfaldoch variationsrikedom bland stationerna i stället för ett fåtalkanaler som söker en bred lyssnarskara och därmed blirallmängiltiga. De aktörer som enligt propositionen skullekunna etablera sig från starten, kommer att få ointagligakonkurrensfördelar, genom att de redan har såväl enannonsör som lyssnarkrets när ytterligare stationeretableras som ur marknadssynpunkt är oprövade.För det tredje innebär skrivningen att man i förstaomgången exkluderar områden med befolkningsunderlagpå under 100 000 personer. Exempel på sådana områden ärKalmar, och övriga inland. Ävenlyssnaren i dessa områden måste beredas en ökad valfrihetnär det gäller program/stationsutbud. Det måste vara denpresumtiva näringsidkaren som har att avgöra vilketbefolkningsunderlag som fordras för att bedriva en privatlokalradio. Det finns exempel i andra länder på lokalaprivata radiostationer med ett ringa befolkningsunderlageller med ett smalt programutbud som ändå är kommersielltbärkraftiga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att utnyttja flerfrekvenser vid införandet av den privata lokalradion.
mot · GG02K15 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:120 Ändring i sekretesslagen (1980:100) med anledning av Propositionen behandlar tystnadsplikt ochsekretessbestämmelser som ska gälla till följd av . Det är och dess protokollssekretessbestämmelser som ska införlivas med svensk rättvilket anses kräva ändringar i sekretesslagen.Inom ramen för avtalet har enligt avtalets delVII kap. 2, åtagit sig att samarbeta om ny lagstiftning somparterna tar initiativ till. Artikel 80 i avtalet reglerar hursamarbetet kan breddas på en rad områden. Mot dennabakgrund är det synnerligen viktigt att regering och riksdagintar en bestämd hållning för att skydda de demokratiskalandvinningar som gjorts i vårt land. Offentlighetsprincipenutgör en garanti för rättsäkerheten, effektivitet iförvaltningen och i folkstyret. Enligt avtalets artikel 7 harSverige också rätt att välja form och metod förgenomförande av avtalets bestämmelser.I propositionen föreslås två viktiga ändringar. Den enagäller ömsesidigt bistånd i tullfrågor där sekretess föruppgifter som svensk myndighet erhållits genom avtal medfrämmande stat utvidgas till att omfatta även mellanfolkligaorganisationer. Den andra avser ett införande av en absoluttystnadsplikt för de konkurrensövervakande organen.Vänsterpartiet anser att lagändringen går längre än vadsom krävs för att uppfylla . Vi har en vissförståelse för att sträng utrikessekretess till nöds kanbehövas för utbyte av uppgifter mellan stater men vi kaninte acceptera att även uppgifter som en svensktillsynsmyndighet inhämtat inom landet skall omfattas av enabsolut sekretess. anser att detta skulleinnebära ett brott mot den grundprincip som säger att allthos en myndighet är offentligt och att handlingen först fårhemligstämplas när en skadeprövning gjorts.Det är i första hand meddelarfriheten som naggas ikanten om regeringens förslag går igenom. Vänsterpartietvill därför avslå propositionen.Vi vill i detta sammanhang även påpeka attriksdagsbeslut i liknande ärenden, exempelvis ,har kunnat hejdas när 10 riksdagsledamöteryrkat detta och inte minst fem sjättedelar har röstar motdetta yrkande (2 kap. 12 § RF). Då denna förändring avsekretesslagen är av stor principiell betydelse för t.ex. denfria åsiktsbildningen är det inte helt omöjligt att samlatillräckligt många för att avvakta med lagändringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till ändring i 8kap. 6 § sekretesslagen (1980:100) enligt vad i motionenanförts om meddelarfrihet,2. att avslår regeringens förslag till ändring i 16kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) enligt vad i motionenanförts om meddelarfrihet.
mot · GG02K16 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:120 Ändring i sekretesslagen (1980:100) med anledning av Motionens huvudsakliga innehållI propositionen redovisas i vilken mån EES-avtaletinnehåller sekretessbestämmelser samt lämnas förslag tillde ändringar i sekretesslagen som dessa bestämmelserföranleder.Beträffande övervakningen av att företag och andraföljer de gemensamma konkurrensreglerna föreslås attsådana uppgifter som en svensk tillsynsmyndighet på grundav avtalet erhållit från en utländsk tillsynsmyndighet ellerinhämtat inom landet skall omfattas av sk absolut sekretess.Det konstateras att sekretesslagens regler om sekretesshos andra tillsynsorgan redan uppfyller de krav avtaletställer och att några lagändringar i denna del därför intekrävs.Beträffande ömsesidigt bistånd i tullfrågor föreslås attden bestämmelse i sekretesslagen som föreskriver sekretessför uppgifter som en svensk myndighet erhållit enligt avtalmed främmande stat också skall gälla beträffande avtal meden mellanfolklig organisation.Inom området provning och kontroll föreslås en tekniskanpassning av sekretesslagen till följd av den nya lag omteknisk kontroll regeringen föreslagit att anta.Lagändringarna avses träda i kraft den dag regeringenbestämmer.Allmänna synpunkterBeträffande förslaget angående sekretessen hos dekonkurrensövervakande organen så innebär det attytterligare en bestämmelse om absolut sekretess införs isekretesslagen. Det är heller inte helt utrett hur detpåverkar meddelarfriheten. Förslaget inskränker enskildsrätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens proposition 1992/93:120.
mot · GG02K17 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:120 Ändring i sekretesslagen (1980:100) med anledning av Propositionen föreslår att godtar att Sverigeska underkastas de sekretessregler och den tystnadspliktsom fastställer. VarjeEFTA-land skulle ha veto i kommittén och Sverigerepresenteras av ett statsråd. Området för absolut sekretessutökas. Också meddelarfriheten berörs.Ändring i sekretesslagen får inte ske med mindre än attriksdagen har beslutat om det. Jag anser att det är fel attriksdagen genom denna proposition i förväg binder sig förde beslut som kan komma att träffas av Gemensamma EES-kommittén.Remissinstanserna har varit kritiska. T ex Hovrätten iSkåne och , Kammarrätten i , , , ,. Avstyrker gör ,och SvenskaTidningsutgivarföreningen.Riksdagen bör avslå propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:120 om ändringi sekretesslagen med anledning av .
mot · GG02K2 · 1992-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m. I propositionen avvisar chefen förUtbildningsdepartementet kategoriskt ratificieringav konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolki självstyrande länder. Statsrådet anför att det inte ärförenligt med svenska rättsförhållanden och därför ej börratificieras. Vidare hänvisas till att endast fyra stater hartillträtt konventionen.Konventionen är tillämplig på folk i självstyrande länderdär dessa kan betraktas som ursprungsfolk. Somursprungsfolk betraktas de som härstammar frånfolkgrupper som bott i eller bor i landet innan landetfastställt nuvarande gränser eller vid tiden för erövring ellerkolonisation. Ytterligare stipuleras att man behållit en delav sina egna sociala, ekonomiska, kulturella och politiskainstitutioner. Dessa krav borde väl infrias av den samiskabefolkningen.Att det inte är förenligt med svensk lag innebär intesom jag ser det att man kategoriskt bör avfärda Sverigestillträde till konventionen. bör eftersträva attbegreppet ''bruksrätt'' införs som alternativ till äganderättoch besittningsrätt i bestämmelserna om rätt till land. Dettabör ges regeringen till känna.Vad gäller upprättandet av röstlängd föreslås att densom ej finner valnämndens beslut tillräckligt kan överklagabeslutet till där har sitt säte. Jaganser att överklaganden även bör medges tillvalprövningsnämnden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillträde till konventionnr 169 om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länderför närvarande inte är aktuellt, men att frågan för Sverigesdel kan komma att omprövas ,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt överklagande vad gäller upprättande av röstlängd ävenbör kunna göras till valprövningsnämnden.
mot · GG02K23 · 1992-11-27 00:00:00 — med anledning av redog. 1992/93:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse har fått ta del av JO:sämbetsmannaberättelse och där framgår att JO bl.a.granskat frågan om ''omplacering av en värnpliktig medinvandrarbakgrund, vilken enligt preliminärt besked utsettstill chaufför åt försvarsministern''. En värnpliktig hade pågrund av sitt utländskt klingande efternamn och sin hudfärgomplacerats från en honom ''utlovad'' chaufförsplats. JOdrar slutsatsen att det aktuella försvarsbeslutet varit heltobefogat.Frågan handlar om tillämpningen avpersonalkontrollen. I berättelsen citeras en paragraf ipersonalkontrollkungörelsen:Den myndighet som företar personalkontroll skallsjälvständigt pröva betydelsen av uppgift som har inhämtatsfrån polisregister och därvid beakta arten av denverksamhet som ankommer på innehavare av den berördatjänsten, myndighetens egen kännedom om den somuppgiften avser och övriga omständigheter.JO anför:Nyss nämnda regelverk medger -- självfallet -- inte, attbeslut syftande till att bereda infiltrationsskydd grundas påhänsynstagande till hudfärg eller liknande. Rimligen kaninte heller en myndighet självständigt pröva uppgifter, somär hemliga för myndigheten.Detta konstaterande visar på bristerna i nuvarandebestämmelser.Konstitutionsutskottet har också granskat detta ärendeoch då hänvisat till den översyn avpersonalkontrollsystemet som har företagits av . Kommittén betonar vikten av att de anställandemyndigheterna verkligen lägger sig vinn om att göra ensjälvständig prövning i de anställningsärenden därpersonalkontroll företagits. I kommitténs förslag till lag ompersonalkontroll får en regel om självständig prövning enframträdande plats.Det är enligt min mening angeläget att regeringensnarast lägger fram förslaget till ny lag om personalkontroll.Det visar inte minst det ärende som JO redovisar i åretsämbetsmannaberättelse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att snarastföreläggs ett förslag om ny lag om personalkontroll.
mot · GG02K3 · 1992-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m. Regeringen har i proposition 1992/93:32 lagt fram förslagom inrättandet av ett Sameting med uppgift att främstbevaka frågor som rör samisk kultur. Det är bra att dettaförslag äntligen kommer till för avgörande.Sverige har i olika sammanhang verkat förursprungsbefolkningars rättigheter. Därför är det angelägetatt vi också ser till att vår egen ursprungsbefolkning --samerna -- får sina rättigheter tillgodosedda.Frågan om ratificering av konvention (nr 169) omursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder behandlasockså i propositionen. Tyvärr föreslås att inte börtillträda konventionen.Enligt min mening vore det angeläget att Sverigeundanröjer de hinder som finns för att kunna skriva underkonventionen. Det gäller ursprungsbefolkningarsrättigheter överhuvudtaget och det är viktigt att Sverigeinternationellt kan vara pådrivande i den frågan.Regeringen påstår helt kortfattat att konventionensbestämmelse om rätt till land inte är förenlig med svenskarättsförhållanden. Den sakliga motiveringen för dettaställningstagande saknas.Regeringen bör därför återkomma med en analys av derättsförhållanden som berörs av en svensk ratificering avkonventionen samt förslag till hur en sådan ratificering skallkunna ske. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det önskvärda i att Sverigeratificerar konvention 169.
mot · GG02K4 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning redog. 1992/93:RFK1 förvaltningskontors redogörelse för verksamhetsåret förvaltningskontors redogörelse /92, 1992/93:RFK1, bör läsastillsammans med årsredovisning 1991/92, som tillskillnad från redogörelsen jämför anvisade medel 784 mkrmed förbrukade medel . Skillnaden ellerbesparingen /92 uppgår således på pappret till 70mkr. Av detta belopp avser emellertid totalt 33 mkrreserveringar till nästa budgetår, dels för utskottensstudieresor utanför (anslag A2) -- förbrukat 0,8 mkrmot anvisade -- dels för underhåll avriksdagens byggnader (anslag A8) -- förbrukat motanvisade 27 mkr.Avdrages dessa från totalt sparade erhållsen de facto-besparing på eller , dvs detminimisparmål som uppställts av Ny demokrati i vårtyrkande av beträffande RFK:s budget1992/93. Men det redovisas inte på vilka områden pengarnasparats. Kanske är det så att det i realiteten inte är enbesparing? Man kan dock av underlagsmaterialetkonstatera att det tilläggsanslag på som beviljadesför 1991/92 var obehövligt (Ny demokrati motsatte sigtilläggsanslaget). Då förvaltningskontoret lyckats hållakostnaderna nere för /92 anser Nydemokrati att kontoret redan nu skall bekräfta att minstsamma 5-procentsbesparing skall vara målet för budgetåret1992/93.Redogörelsen för /92 är svårläst dåden inte tar hänsyn till att den genomfördaomorganisationen av förvaltningskontoret inteöverensstämmer med anslagsredovisningarna underpunkterna A1--A10. I ingressen till redogörelsen har manbara under huvudrubriken något blygsamtkonstaterat att totalt sett kunde budgeten hållas /92, medan jag ovan konstaterat attkostnaderna varit lägre än anslagna medel. Finnsdet någon speciell orsak till denna blygsamhet?Mot denna bakgrund vore det önskvärt att inte barakunna jämföra utgifterna mot anslagna medel 1991/92 utanäven göra en jämförelse hur kostnadsuppföljningenfungerat för de olika redovisningsenheterna inomförvaltningskontoret. De 1991/92 årssiffror som redovisasför varje enskild enhet saknar relevans om de inte ställs motanvisade medel och föregående års siffror.Då driftskostnaderna och investeringarna fortfarandeinte särredovisas anser Ny demokrati attförvaltningskontoret måste redogöra för hur de angivnatotalinvesteringarna på disponerats. I sambandhärmed måste kontoret ange om de för /92redovisade investeringarna kommer att medföraföljdinvesteringar under innevarande budgetår 1992/93. Med hänvisning till det anförda hemställsatt uppdrar åt förvaltningskontoratt i verksamhetsberättelsen lämna sådan redovisning attdet är möjligt att för de olika förvaltningsenheterna jämföradet verkliga utfallet med anvisade medel och utgifterna förtidigare budgetår samt särredovisa driftskostnader ochinvesteringar.