ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub518 · 1992-01-27 00:00:00 — Arbetsenheten för religonsverksamhet (ARV) vidUmeå universitet bildades . Som grund förverksamheten föreligger ett samarbetsavtal mellan Umeåuniversitet och vid Uppsalauniversitet. Avtalet avser en utlokalisering till av enhel religionsvetenskaplig linje (160p) --95med 30 platser för de första tre terminerna (40p), och 20platser för resterande terminer (41--160p). Lärarkrafternakommer till största delen från institutionen i . Tilllinjen sökte 40 studenter och ytterligare 18 sökte till denenstaka kursen. Totalt 27 studenter blev antagna och kundebörja sina studier på . Efter två terminer harsammanlagt 24 avklarat de kurser som givits.Särskilda kostnader för den enstaka kursen ochkostnader för en kompletterande kurs i norrländsktkyrkoliv (20p) under de tre första terminerna med 11deltagare betalas av , samt vissa medel tilllokal samordnare (studierektor) och sekreterare i är lärarna för den sistnämnda kursen från Umeå.Forskningsanknytningen sker i huvudsak till pågåendeforskning i inom norrländskt kyrkoliv,folkundervisningens historia, religionspedagogik ochidéhistoria.Behov av religionsvetenskaplig kompetensDen goda rekryteringen till pågående kurser visar på ettuppdämt behov av religionsvetenskaplig utbildning iNorrland. Inom fyra områden är bristerna särskilt stora:1. Prästyrket är ett bristyrke, främst i Norrland.Både stiftet och enskilda pastorat har aktivt deltagit iförsöken att bygga upp en prästutbildning i . Frånkyrkans sida satsas drygt en kvarts miljon kronor påatt i komplettera de teoretiska kurserna med enpastoral/praktisk handledning för de blivandeprästkandidaterna. Detta stöd torde kunna sökas även förframtiden.2. Även läraryrket är ett bristyrke i . Iämnet religionskunskap är bristen särskilt kännbar,eftersom många vikarier inte alls har den teoretiskabehörigheten i ämnet. Situationen blir än mer oroväckandenu, då ämnet både skall bli självständigt i ochdessutom bli obligatoriskt i alla program på den nyagymnasieskolan.3. Även den högre utbildningen på högskolorna ochuniversiteten förväntar sig mer av religionsvetenskapligkompetens i den tvärvetenskapliga arbetsgemenskapen ochdiskussionen. och har bla på sådana grunder inrättat både professors- ochlektorstjänster. I efterfrågas denna kompetens inommånga ämnen och forskningsprojekt, vilka kräver insikter tex i nordisk religion, kyrklig sed och tradition, nutidens etikeller djupare begrepp om olika invandrargrupperskulturella bakgrund, deras problem och möjligheter i detsvenska samhället.4. Över huvudtaget kräver den allmännasamhällsdebatten och tredje roll iopinionsbildningen att även religionsvetenskapligkompetens utvecklas vid . Det gäller till sistden ständigt fortgående kunskapsbildningen kring vad detär att vara människa och därmed bättre förstå sin egen ochandras tillvaro och kultur. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den religionsvetenskapligagrundutbildningen med 30 platser/år, som varitutlokaliserad från , permanent inrättasvid .
mot · GF02Ub519 · 1992-01-27 00:00:00 — En institution för etnologi i är en av landets älsta kulturbygder. Härligger bl.a. som varit ettkulturellt och religiöst centrum. hadeVadstena en unik ställning som ett av landets mestbetydelsfulla städer.Här finns också . I omgivningar, i den rika ochhistoriskt intressanta odlingsbygden, har hembygdsrörelsenoch hembygdsforskningen starka fästen.Inom samma region som ligger medsitt expansiva och framgångsrika universitet. Här finns bl.a.ett starkt inslag av teknisk forskning och utbildning. Härfinns även den numera välkända institutionen förtemaforskning.Men i skuggan av dessa väl etablerade verksamheterbedrivs också studier och forskning med anknytning till denomkringliggande bygdens intressanta och fängslandehistoria. Exempelvis pågår uppbyggnaden av endemografisk databas som bl.a. kommer att möjliggöradetaljerade studier av hur människor levt och deras socialavillkor så långt bakåt i tiden som kyrkbokföring i någonform funnits.Tillsammans erbjuder och och dessomgivningar en mycket god bas för inrättandet av enetnologisk institution knuten till i Linköpingoch förlagd till , vilket bör ges regeringen tillkänna.Den tekniska profilen vid skulle därmedockså få en välbehövlig komplettering med en verksamhetsom spänner över ett brett, i vid mening tvärvetenskapligt,fält på det humanistiska området.Alla de förutsättningar som krävs för etnologiskforskning och för studier av människan som kulturvarelsefinns i denna koppling mellan modernauniversitetsmiljö och den kulturhistoriskt intressanta miljöni Vadstena.En ny etnologisk institution kräver utökade resurser. av de medel för infrastrukturella investeringar somregeringen föreslagit skall användas för att öka antalethögskoleplatser. Därmed skapas även utrymme för nyainstitutioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ur de medel förinfrastrukturella investeringar som avsätts för högskolornaanslå resurser för inrättandet av en etnologisk institution vidLinköpings universitet med placering i .
mot · GF02Ub521 · 1992-01-27 00:00:00 — ligger i en region som sedan längehar satsat på utbildningar för ungdomar medfunktionshinder. Den mest omfattande satsningen gällerdöva och hörselskadade. startadeen dövstumsskola med ett brett upptagningsområde.Alltefter att diagnostiken inom hörselområdet harutvecklats har pedagogiken kunnat anpassas till helt dövamen också till hörselskadade, som med hjälp avhörselförstärkande apparatur integrerats i skolor förnormalhörande.Örebro kommun är i samarbete med staten huvudmanför de riksrekryterande gymnasiala utbildningarna för dövaoch hörselskadade. Det innebär att många familjer meddöva eller hörselskadade ungdomar har flyttat till Örebro.Det blir därför naturligt för många av dessa studenter attsöka till högskolan i i kan erbjuda en relativt välfungerande studiemiljö för studenter med hörselhandikapp.Det finns dock fortfarande en rad problem att hantera.Dessa är såväl tekniska som pedagogiska ochattitydmässiga. Genom de förbättrade möjligheterna tillgymnasieutbildning som finns för hörselhandikappadei , kommer med all sannolikhet tillströmningen avdessa studenter att öka till högskolan. räknar medatt ha ytterligare ca 25 studenter med dettahandikapp. finns 16 studenter vid högskolan. /högskolor varierar antalet hörselskadadestudenter mellan noll och sex.Inom högskolan i har det bildats en särskildarbetsgrupp med representanter för bl a riksgymnasiet,audiologiska kliniken RSÖ, berörda delar inom högskolansamt studerande för att ta fram olika utbildningsinsatserinom området ''att vara hörselskadad och bedrivauniversitets- och högskolestudier''.Målet för högskolan i beträffande studenter medolika slag av funktionshinder är att skapa en studiemiljösom gör det möjligt att bedriva studier på samma villkorsom för andra studenter. Ingen ska behöva avstå frånutbildning p g a sitt funktionshinder.Högskolan i känner ett särskilt ansvar för attutveckla kompetens i omhändertagandet av studenter medkommunikationshandikapp. Med tanke på Örebrosspeciella ställning som ''hörselstad'' kan de anses ha godamöjligheter att utveckla studiemiljö för de studenter somhar hörselhandikapp.Jag anser därför att regeringen skall utredaförutsättningarna för att göra högskolan i specielltutrustad och organiserad för studenter medhörselhandikapp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt göra högskolan i speciellt utrustad ochorganiserad för studenter med hörselhandikapp.
mot · GF02Ub523 · 1992-01-27 00:00:00 — Den läkarbrist som funnits i och80-talen fortsätter, särskilt uttalat i Norrlandslänen. Hösten1991 var 250 specialist- och allmänläkartjänster vakanta i defyra nordligaste landstingen som tillika utgör norrasjukvårdsregionen. Det motsvarar av deinrättade tjänsterna. På grund av den otillräckligagrundutbildningen i regionen står dessutom flera hundraAT- och FV-block vakanta.Riksdagen har i flera sammanhanguttalat att samhället inte kan acceptera den brist på läkaresom råder i vissa delar av landet.Utbildningen av läkare i och den norrasjukvårdsregionen har avgörande betydelse förläkarförsörjningen. Undersökningar visar att upp till 70procent av de läkare som utbildats i stannar kvar ochtjänstgör i något norrlandsting efter examen. Sammaerfarenhet har man från Tromsöutbildningen för denordnorska fylkena.Så länge inte läkarutbildningen utökas i räknarlandstingen med att bristen kvarstår trotsrekryteringssatsningar på extra varjeår. Enligt de nordiska läkarförbundens prognos från 1990förvärras läkarbristen . in på detnya seklet pensioneras flera läkare än vad det utexaminerasnya. Som belysande exempel kan nämnas att Norrbottensläns landsting beräknat att mellan åren 2005 och 2015kommer bara pensionsavgångarna inom länets läkarkår attvara 160 personer eller av de specialister ochallmänläkare som finns i landstinget.UHÄ har i en arbetsrapport angivit att antaletnybörjarplatser i läkarutbildningen måste ha utökats med400 för att läkarkåren inte skall minska efter2008. Då det tar tills man är färdig specialist, är dethög tid att ytterligare öka utbildningen på läkarlinjen, iförsta hand i de regioner där bristen är störst.I en utredning, som genomförts i samarbete mellanföreträdare för och landstingen i norrasjukvårdsregionen, föreslås nu att läkarutbildningen utökasmed 50 platser från . Stora delar av denkliniska utbildningen för de nytillkomna platserna förutsättsläggas ut till sjukhus och vårdcentraler i regionen.Härigenom ges utbildningen en särskild norrlandsprofil.Med anledning av utredningen har samverkansnämnden förnorra sjukvårdsregionen hemställt till regeringen ochriksdagens social- och utbildningsutskott om utökning avläkarutbildningen i med 50 nybörjarplatser . harsamtidigt hemställt om överläggningar med staten rörandeekonomiska och andra förutsättningar för genomförande avaktuell utökning av grundutbildningen för läkare iNorrland.I regeringens budgetförslag /93 anges attytterligare 12 500 årsstudieplatser vid universitet ochhögskolor skall tillkomma fram t.o.m. /96.Det är rimligt att 50 av dessa platser avsätts till utökadläkarutbildning i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att, inom ramen förden i budgetpropositionen aviserade utökningen av antaletplatser i högskola och universitet fram /96, enutökning av läkarutbildningen i sker med 50 platserfrån .
mot · GF02Ub524 · 1992-01-27 00:00:00 — Logopederna är en mycket viktig yrkesgrupp för demsom har röst-, tal- eller språkhandikapp.Antalet tjänster i norrlandslänen är mycket lågt, bara2,7--3,2 tjänster per 100 000 invånare. Detta skall jämförasmed betydligt högre tal i övriga regioner i landet ochsocialstyrelsens rekommendationer på minst 7--8logopedtjänster per 100 000 invånare. Få landsting har docknått det av uppsatta målet. Sånär som på detre nuvarande utbildningsorterna , ochLund råder större eller mindre brist i hela landet.Störst är bristen i de fyra nordligaste landstingen där 25procent av tjänsterna är vakanta. De storarekryteringsproblemen har också påverkatnorrlandstingens benägenhet att inrätta ytterligare tjänster.Den viktigaste orsaken till logopedbristen inorrlandstingen är att utbildning saknas norr omStockholm--. På samma sätt som gällt t.ex. läkar-och tandläkarutbildningarna är förläggning av utbildningenav logopeder till Norrlandslänen en avgörande förutsättningför att lösa rekryteringsproblemen.Bristen på tjänster och svårigheterna att besätta de somfinns, drabbar särskilt grupper som psykisktutvecklingsstörda, de med afasi och eller dysartri efterstroke eller annan hjärnskada, barn med avvikandespråkutveckling, stammare m.fl. Med nuvarandeförutsättningar kan man inte tala om någon vård på likavillkor för dessa grupper i norrlandslänen jämfört medövriga landet.Efter framställning från har rektorsämbetet vid universitetunder 1991 utrett förutsättningarna för att inrätta enlogopedutbildning i . I utredningsrapporten föreslås att en logopedutbildning startas vårterminen1993 genom intag av 22 studerande.Rektorsämbetet för har enligt beslut1991-10-01 anhållit hos regeringen att man avsätter medelför logopedutbildning vid enligt framlagdutredningsrapport.Framställningen har inte tagits med i regeringensbudgetförslag /93. Det vore rimligt att denna angelägnautbildningssatsning tas med i den utökning med 5 000platser vid universitet och högskolor som /93. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännaatt, inom ramen för de 5000 utökade platserna vid universitet och högskolor somföreslås i 1992/budget, inrymma medel förlogopedutbildning vid med , i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GF02Ub525 · 1992-01-27 00:00:00 — Den planerade teologiska högskolan i Teologiska Seminariet, och ,utbildar bl.a. pastorer och missionärer förtjänst framför allt i och SvenskaBaptistsamfundet. F.n. utexamineras ett 40-tal elever varjeår från denna 4-åriga högskoleutbildning, om man räknarsamman både dem som går till tjänst som pastorer och sommissionärer. är studenterna berättigade tillstudiemedel i vanlig ordning för högskolestudier.Utbildningen ger allmän behörighet till forskarutbildningvid de teologiska fakulteterna, något som allt fler utnyttjar.Lärarna har akademisk kompetens i de ämnen deundervisar i. Utbildningen är alltså i allt väsentligt attlikställa med en teol. kand.-examen vid de teologiskafakulteterna.Under arbetsnamnet , ,planerar nu Teologiska seminariet och atttillsammans forma en fri teologisk högskola i /94.Utbildningen i denna fria högskola ska erbjuda enfackutbildning som omfattar 160 alt. 200 poäng, med platsför 120--150 studenter. Som förhållandet redan är, skallockså i den nya högskolan examinationsformerna följagällande högskolenormer och utbildningen geforskarbehörighet.Ytterligare fakta kring utbildningen, lärarna, deraskompetens för forskning, forskningsråd m.m., har tillsäntsUtbildningsdepartementet.Finansieringen av den nya teologiska högskolan iStockholm är planerad att ske på samma sätt som f.n. gällerför Teologiska Seminariet, och ,: bidrag från de två samfund som är huvudmän,elevavgifter, forskningsbidrag, extern kursverksamhet ochstatliga bidrag. När det gäller just det statliga bidraget harsedan mer än tio år statsbidrag utgått tillforskningsanknytning för de fria samfundens teologiskaseminarier.Enligt vår mening stämmer intentionerna med dennanya fria teologiska högskola utomordentligt väl medregeringsförklaringens målsättning: ''Den högreutbildningen och forskningen måste uppvärderas. Strävanskall vara att skapa mer autonoma universitet ochhögskolor''. Som bekant är detta ju en beprövad väg påte.x. i , som ju får sinverksamhet finansierad med statsbidrag. En klar parallellfinns också i den s.k. Menighetsfakulteten i , en friteologisk högskola som fått bidrag från norskastaten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt stöd till den planeradeteologiska högskolan, .
mot · GF02Ub528 · 1992-01-27 00:00:00 — BakgrundI den av regeringen utfärdade förordningen 1983:18stadgas att studerande vid statlig högskola skall varamedlem i ortens studentkår samt i förekommande fall istuderandenation resp. fakultetsförening för studerande.Sveriges studerande vid universitet och högskolor är såledestvångsanslutna till sina intresseföreningar.KränkandeDet s.k. kårobligatoriet kränker den negativaföreningsfriheten -- dvs. rätten att stå utanför ensammanslutning. Detta är ett ingrepp i individens frihet somNy Demokrati menar är oacceptabelt. Det kan knappastanses vara förenligt med demokratiska grundprinciper attstatsmakten tvingar samtliga studenter att betalamedlemsavgift i vissa bestämda föreningar.MonopolförsvarDe argument som framförs från många av de nuvarandestudentkårerna som skäl för att behålla kårobligatorietsaknar tyngd. De lider ofta av brist på intellektuell stringensoch logik som de omyndigförklarar studenternasegen förmåga att själva bestämma vilka sammanslutningarde önskar tillhöra och vilken service de önskar från dessasammanslutningar. Argumenten präglas av skråtänkandeoch har många paralleller med de argumentmonopolförsvarare brukar dra fram.Lyssna på studenternaVi instämmer gärna och helhjärtat i att kårerna ochnationerna på det hela taget gör ett utomordentligt braoch värdefullt arbete -- så bra att vi är övertygade om att detstora flertalet studenter alldeles frivilligt kommer att viljavara medlemmar även sedan ett obligatorium avskaffats.Denna övertygelse tycks dock inte delas av mångakårpolitiker själva eftersom de säger sig tro på den krisbildde målar upp om man tar bort kårobligatoriet. Skullestudenterna välja att inte vara med i kåren innebär detta junog så viktiga styrsignler för de ansvarigabefattningshavarna inom kåren. De studentkårer somverkligen lyssnar på kunderna/studenterna har inte någotatt frukta vid ett avskaffande av kårobligatoreiet -- tvärtomvälkomnar de ett avskaffande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av det s.k.kårobligatoriet.
mot · GF02Ub529 · 1992-01-27 00:00:00 — Föreställningen om en naturrätt, dvs en i skapelsenförankrad rättsordning, som har anspråk på högre och merallmän giltighet än de olika samhällenas skiftande ochhistoriskt föränderliga rättssystem, tillhör mänsklighetensallra äldsta idéer på det samhälleliga, etiska och rättsligaområdet. Kritiserad och försvarad f Krhar denna föreställning ständigt återkommit i ny gestalt.Efter det har den spelat enbetydelsefull roll i den internationella rätten, där FN:s,och andra internationella organisationersöverenskommelser om mänskliga rättigheter, och ihumanitära frågor, återspeglar naturrättsliga synsätt.Sådana synsätt har haft stor betydelse i åtskilliga statersinterna konstitutionella debatt. Kunskap om och förståelseav naturrättsligt tänkande är väsentligt för att begripamånga av de genomgripande politiska förändringarna i våromvärld samt andra länders rättssystem. Detta gäller inteminst mot bakgrund av den europeiska integrationen.Den naturrättsliga traditionen upplever något av enrenässans. Även i har intresset för naturrättsligastudier starkt ökat, och flera vetenskapliga undersökningarhar offentliggjorts. Den vetenskapliga bearbetningen avnaturrätten i historiskt och aktuellt perspektiv har främstbedrivits inom rättsvetenskapen. En lärostol för studiet avnaturrätten i idéhistoriskt och nutida perspektiv skulleutgöra en värdefull resurs i detta så angelägna arbete, inteminst inför ett svenskt medlemskap i fastställande av kompetenskraven för en sådanlärostol bör rättshistorisk eller rättsfilosofisk meriteringkrävas, medan rättsvetenskaplig produktion i övrigt intebör uppställas. Även meriter inom filosofi ochreligionsvetenskap bör beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en professur inaturrätt vid juridiska fakulteten i .
mot · GF02Ub530 · 1992-01-27 00:00:00 — Frågan om stödet till den tvärvetenskapliga forskningenhar debatterats flitigt sedan regeringen i prop 1991/92:76föreslagit att () skall läggasned.Vi har i särskild motion utvecklat vår grundsyn på denakademiska utbildningen och forskningen. I dettasammanhang vill vi därför inskränka oss till att understrykadet för Ny Demokrati grundläggande kravet att forskningkan och skall bedrivas utan styrande politisk inblandning.Värdet av en fri och oberoende forskning kan inte nogunderstrykas.Ur denna synvinkel kan även mycket av densektorsbaserade forskningen ifrågasättas.Sektorsforskningsorganen kommer ju i praktiken att mångagånger vara beställare av ren uppdragsforskning.Den framåtsyftande forskningen skall vara fri ochobunden. Forskningsråden svarar för att grundforskningenfår sina resurser och att besluten baseras på bedömningarsom görs av vetenskapligt skolade och högt meriteradepersoner.Debatten om FRN:s framtid har lett fram till att en nytvärvetenskaplig rådsfunktion kommer att föreslåsriksdagen. Det nya tvärvetenskapliga forskningsrådet utsesbland ledamöterna av berörda forskningsråd och får enmajoritet av forskare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att inrätta ett samarbetsorgan för dentvärvetenskapliga forskningen i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GF02Ub531 · 1992-01-27 00:00:00 — Civilingenjörsutbildning vid högskolan i har traditionellt svårt att rekryteracivilingenjörer. De största möjligheterna att knyta högteknisk kompetens till skulle vara att utbildningav civilingenjörer skulle anordnas vid högskolan i i har fått en sådan kompetens inomteknisk utbildning och forskning att det är möjligt attanordna civilingenjörsutbildning av god kvalitet.Högskolans mest utvecklade linjer bör anpassas tillcivilingenjörslinjer. I första hand aktualiseras anknytningtill de lokala linjerna kemiekonomlinjen (160 poäng) samt energi- och installationstekniklinjen (nu 120 poäng). Civilingenjörsutbildning kan således anordnasgenom förändring och utveckling av befintliga 3- och 4-årigalokala linjer.I budgetpropositionen görs en ökning av antaletnybörjarplatser inom civilingenjörsutbildning. Detta är enbra satsning men den bör även spridas till sådana nyahögskoleorter där det finns förutsättningar att genomförautbildningen på ett kvalificerat sätt. är en sådan orttill vilken ett antal utbildningsplatser bör omfördelas.Styrelsen för högskolan i har i sinanslagsframställning för innevarande treårsperiod föreslagitatt civilingenjörsutbildning får anordnas i Karlstad.Högskolan har sedan sin start systematiskt arbetat föratt utveckla en kompetensbas inom teknik ochnaturvetenskap. En sådan bas finns nu vid högskolan. Inomen grupp tekniska profilområden bedrivs forskning ochforskarutbildning i samverkan med högskolor medcivilingenjörsutbildning. I första hand finns alltsåförutsättningar för högskolan i att anordnacivilingenjörsutbildning inom områdena kemiteknik ochenergiteknik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att genom en omfördelningtillföra högskolan i 30 platser förcivilingenjörsutbildning fr.o.m. /93.
mot · GF02Ub532 · 1992-01-27 00:00:00 — Den medelstora högskolan i har en sådanbas inom utbildning och forskning att den kan byggas ut tillinternationell universitetsstandard. För detta erfordras enförstärkning av grundutbildningen men framför allt enökning av resurserna för forskning och forskarutbildning.Styrelsen för högskolan presenterade enplan för successiv utveckling i programmet ''iKarlstad. Högskolans utveckling ''.Styrelsen menar att ett studerandetal på 5 500--6 000 är ett tillräckligt underlag för ett differentierat utbudav grundläggande utbildning. Det är också ett bra underlagför tillströmning av forskarstuderande. För all utbildningvid högskolan i gäller att kvalitetsfrågorna sätts icentrum . I programmet redovisas attforskning och forskarutbildning bör byggas upp inomprofilområden. På en del sådana områden finns redan iKarlstad forskargrupper som är på väg in i detinternationella forskningssamhället. Ett angeläget steg ärenligt programmet ett fördjupat samarbete med Göteborgsuniversitet, till vars fakulteter lärare i är knutna.Högskolan vill verka för att det inom universitetbildas en särskild organisation för forskning ochforskarutbildning i . Organisationen kan benämnas''Flervetenskap i ''.En successiv utbyggnad av högskolan i är enligtmin mening en lämplig väg att stärka position i detinternationella akademiska kontaktnätet och dessutom ettbra sätt att effektivisera den bas inom främstgrundforskning som finns i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den långsiktiga utvecklingen avhögskolan i till universitet.