mot · GF02A248 · 1992-01-27 00:00:00 — Tilläggsuppdrag till arbetslivsfonden samt översyn av offentliga organ inom arbetsmiljöområdet I finns cirka 150 myndigheter ochkommunala instanser som har till uppgift att arbeta medarbetsmiljöfrågor. Tillsammans har dessa mellan 12.000 och15.000 anställda. Ett tiotal av myndigheterna ger bidrag tillutåtriktat miljöarbete.Det gytter som kännetecknar den offentligamiljöbyråkratin kostar stora pengar. Statskontoretpresenterade en rapport som bland annatkonstaterade att brokigheten är svår att överskåda för demsom söker bidrag, att gränserna mellan aktörerna är oklaraoch att byråkratin blir onödigt stor. Statskontoret hävdar attöverlappningen kostar mellan 40 och 50 miljoner kronorvarje år. Statskontorets slutsats är att det endast bör finnasen fondaktör på myndighetsnivån. En av de störreaktörerna på området är arbetslivsfonden.Arbetslivsfonden startade sin verksamhet under 1990.Fonden ska fördela 15 miljarder somfonden erhållit genom den extra arbetsgivaravgift,arbetsmiljöavgiften, om som fanns i slutet av1989 och 1990. När fonden fördelat pengarna ska denavveckla verksamheten.I varje län finns dessutom en regional arbetslivsfond somstyrs av en partssammansatt styrelse som ska bevilja företagoch andra arbetsgivare pengar ur fonden efter ansökan.Arbetslivsfondens administration och byråkrati beräknasuppgå till totalt cirka 750 miljoner.De som erhåller bidragen ska genomföra åtgärder somsyftar till förbättrad arbetsmiljö och rehabilitering avanställda. Fram till och med beviljadeden centrala och de regionala arbetslivsfonderna närmare2,till drygt 3.200 arbetsplatser som berörcirka 885.000 anställda. Åtgärder som syftar till att förbättraarbetsorganisation har fått den största delen av bidragen, 46procent. Åtgärder för att förbättra den fysiska arbetsmiljönfick och rehabiliteringsåtgärder 20 procent.Resterande gick till utveckling av ny teknik ochlokalt arbetsmiljöarbete.Näringslivet har erhållit av de beviljadebidragen, varav de små företagen (de arbetsgivare som harfärre än 50 anställda) har erhållit . Den offentligasektorn har fått av bidragen.Mycket kritik har riktats mot arbetslivsfonden och hurden finansierats, inte minst från det parti jag tillhör. Ipartimotion 1990/91:N254 krävde Moderatasamlingspartiet att ''arbetslivsfonden bör avvecklas. Deåterstående medlen bör kanaliseras till företagen genom entemporär sänkning av arbetsgivaravgiften med 1,5procentenheter ''.Det står nu efter regeringsskiftet dock klart att fondeninte kommer att snabbavvecklas, men det finns icke destomindre skäl att överväga fondens verksamhet och desamlade offentliga insatserna på arbetsmiljöområdet. Detfinns därför skäl till att förbättra fondens inriktning så attden kan bli ett verksamt medel för att förstärka Sverigesproduktivitet och konkurrenskraft genom bättrearbetsmiljö.En av flera bidragande orsaker till ekonomiskaproblem är produktivitetsutvecklingen. Detta i sin tur berorbland annat på världens högsta skattetryck men även påbristande förnyelse i arbetets organisation samt förkovranoch utveckling. Den nya regeringens ekonomiska politikhar tagit viktiga steg på vägen för att stärka drivkrafternaför produktivitet och att öka omvandlingstrycket i densvenska ekonomin, framförallt genom att sänka de skattersom direkt hämmar tillväxt. Kunskaperna om sambandmellan produktivitet och tillväxt är inte på långa vägartillräckliga i vårt land. belyserdäremot på ett mycket initierat sätt hur smärre dagligaomändringar i arbetsorganisationen kan ge omedelbaraeffekter på produktiviteten. Utredningen diskuterar hurarbetslivet måste omorganiseras från ordergivande tilllärande organisation. Detta belyses bland annat genom ettcitat av Konosuke , ägare till Panasonic:Vi japaner kommer att segra och det industrialiseradevästerlandet kommer att förlora. Det finns inte mycket nikan göra åt det, för orsaken till ert misslyckande ligger i ersjälva. bygger på schema, därcheferna tänker och jobbarna sköter skruvmejslarna. Djuptinuti tror ni fortfarande att det är så man ska sköta företag.Den av ledda produktivitetsdelegationenhar pekat på drivkrafterna för produktivitet och tillväxt.Det är väsentligt att detta arbete fortsätter och attinsikterna inom området breddas och förs ut påarbetsplatserna. En brett upplagd informationskampanjsom diskuterar slutsatserna i produktivitetsdelegationenbör kunna vara ett led i arbetslivsfondens verksamhet ochskulle därmed bli en fortsättning på det samarbete somfanns mellan den centrala arbetslivsfonden ochproduktivitetsdelegationen under utredningens arbete.För att minska resursslöseriet och de överlappandeoffentliga arbetsmiljöinsatserna bör regeringen tainitiativ till att utreda förutsättningarna för att samordnaoch effektivisera bidragsgivning, information och forskninginom området. Arbetet bör ske med högsta prioritet ochrapporteras . Det finns exempelvis mellanarbetslivsfonden och arbetsmiljöfonden mycket storalikheter enär bägge myndigheterna sysslar med utbildning,information och lokalt utvecklingsarbete.Den skisserade utredningen bör även ge förslag på omarbetslivsfonden, med tanke på konjunkturläget, bör ökautbetalningstakten för projekt i syfte att ökaomvandlingstrycket i den svenska ekonomin. Detta skullevara ett sätt att kanalisera tillbaka pengarna till företagenoch underlätta den situation det svenska näringslivet förnärvarande befinner sig i. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av de offentligainsatserna inom arbetsmiljöområdet,2. att hos regeringen begär att arbetslivsfondenfår till uppgift att driva ett brett informationsarbete omproduktivitetshöjande åtgärder inom arbetslivet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetslivsfonden skall ökautbetalningstakten i syfte att öka omvandlingstrycket i densvenska ekonomin.