mot · GF02Ub452 · 1992-01-27 00:00:00 — har under vårmötet beslutat att inrättaen ny ingenjörsutbildning inom den svenska högskolan. Förnärvarande bedrivs utbildningen formellt som enförsöksverksamhet, men den kommer från budgetåret1993/94 att permanentas. Utbildning är i princip tvåårig.Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) bedriver ettkontinuerligt utvärderingsarbete av den nyaingenjörsutbildningen. I huvudsak synes utbildningenkvalitetsmässigt motsvara de intentioner som harformulerat, och utbildning fungerar även från praktisksynpunkt väl på de olika högskoleorterna.Den nya ingenjörsutbildningen är i mångt och mycket enbekräftelse och kodifiering av det målmedvetna arbete somen rad av rikets högskolor allt harbedrivit med utbildning på huvudsakligen lokala linjer medteknisk inriktning. Flertalet av dessa linjer har varittvååriga, men på flera orter har etablerats linjer somomfattar . De senare treåriga linjerna har medfört enexamination av eftertraktade ingenjörer med en värdefullkompetens och med en betydande profilering.Svensk industri blir alltmer utsatt för konkurrens. Omsvensk industri fortsatt skall kunna hävda sig och inom etteuropeiskt ekonomiskt samarbete kunna öka sinamarknadsandelar krävs emellertid ytterligare satsning påingenjörsutbildning av hög kvalitet. Den ovan beskrivnautvecklingen av den kortare ingenjörsutbildningen visarklart, att en utbildning av detta slag kan förlängas medbetydande kvalitativa vinster som följd.Emellertid talar även andra skäl för en sådanförlängning. Den av beslutade reformen av denstudieförberedande gymnasieutbildningen leder, enligt våruppfattning, generellt till en avsevärt bättre teoretisk grundför högskolestudier i allmänhet och inte minst för studiermed ingenjörsinriktning. Emellertid innebärsammanslagningen av de äldre N- och T-linjerna, att detutrymme som tillfaller tekniska ämnen minskar. Detminskade teknikinnehållet i den nya linjens tekniska variantjämte behovet av att bredda rekryteringsunderlaget föringenjörsutbildningen motiverar en utökning av innehålleti de kortare ingenjörsutbildningarna med minst 20 poäng. Över huvud taget bör i ett framtidahögskolesystem, med sannolikt starkt varierandeförkunskaper hos dem som antas, olikheterna hos deantagna kompenseras med en utökning av studietiden iingenjörsutbildningen.En analys av ingenjörsutbildningen i våra främstakonkurrentländer visar, att denna typ avingenjörsutbildning -- på en nivå undercivilingenjörsutbildningen -- vanligtvis motsvarar enstudietid . Så är bland annat fallet iDanmark och samt i det tyska Fachhochschule-systemet. Tvååriga ingenjörsutbildningar är ytterligtsällsynta i Europa.Vidare leder ett inom de europeiska gemenskapernaformulerat krav på harmonisering av högskoleutbildning tillatt gränsen för att klassificera någon som akademikergenerellt läggs vid högskoleutbildning(bachelornivån). Därtill bör läggas att den europeiskaingenjörsorganisationen (Federation Europeenned'Association Nationales d'Ingenieurs) från mars 1991endast klassficerar en ingenjörsnivå som ger titelnEuropaingenjörer (). Enligt denna klassifikationkan ingenjörsutbildningar som är kortare än intekvalificera för en s.k. EUR ING-klassificering.Ett bibehållande av höga tekniskakompetensnivå, liksom det rimliga kravet att svenskahögskolestuderande inte skall missgynnas på en europeiskmarknad, talar därför för att även den svenskaingenjörsutbildningen skall vara treårig. Över huvud tagetkan ifrågasättas om den nuvarande tvååriga utbildningen iframtiden, vid en vidare internationell jämförelse, kommeratt ge en regelrätt ingenjörskompetens.Sett från högskolesystemets synpunkt, sådant dettaspeglas i den enskilda högskolans struktur, skulle enutbildningstid om 120 poäng därjämte ge möjligheter till enfördelaktig samordning mellan flera variationer inomingenjörsutbildningen med ökad slagkraft som följd,som ett utbildningssystem med större flexibilitetifråga om speciella inriktningar skulle bli möjligt.Vi föreslår därför att kraven för ingenjörsexamen skallvara en studiegång om 120 poäng. Vi förutsätter vidare attresurser successivt tillförs för att möjliggöra en sådanförlängning av ingenjörsutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ingenjörsutbildningen inomhögskolan.