mot · GF02Sk351 · 1992-01-27 00:00:00 — 1991/92:60sid 70)I propositionen hävdade regeringen: ''Skattesatsen förfysiska personers kapitalinkomster på ärförhållandevis hög i ett internationellt perspektiv, medhänsyn till att beskattningen omfattar alla slag av nominelltberäknade kapitalinkomster och således även reavinster. Iandra länder förekommer både lägre och högre skattesatsermen den faktiska beskattningen är ofta väsentligt lägregenom omfattande undantag från beskattning.'' (prop.1991/92:60 sid 69)kan delvis instämma i denna beskrivning.Redan i samband med skatteomläggningen konstateradevänsterpartiet följande i sin skattemotion:''Då skatten beräknas på nominella inkomster kan denformellt låga nivån visa sig vara en hög uttagsnivå. Dettagäller t.ex. för banksparande till relativt låg ränta undertider av hög inflation. Vpk menar därför att förslaget omreal kapitalbeskattning borde prövas i en parlamentariskutredning. bör systemet med avdrag för ränteutgifterslopas. Detta skulle skapa ett rakare system ochmöjligheterna till skatteundandragande samtlånefinansierad och skattesubventionerad konsumtionskulle minimeras. En slopad rätt att dra av låneräntorfordrar dock en övergångstid. Slopade ränteavdrag kräverdärjämte nya system för att finansieraboendekostnaderna.'' (motion 1989/90:Sk81 sid 18)6.2 RegeringspolitikenRegeringen lade i proposition 1991/92:60förslag om omfattande sänkningar av skatten påkapitalinkomster, förmögenheter och arv. Riksdagengodkände propositionen som bl.a. innebar sänkt skattesatsför kapitalinkomster från 1993. Beslutet innebaräven sänkningar som skall träda i kraft från den 1 januari1992. Nedanstående sammanställning av budgeteffekternaför 1992 är regeringens egen.Skattesänkning Minskad inkomst 1992, kr a4-- sänktreavinstskatt på aktier till miljoner kr-- sänkt skattesats för avkastning på kapitalförsäkring från30 till miljoner kr-- sänkt skatt på överskott i värdepappersfond från 30 till25 %390 miljoner kr-- sänkt skatt på avkastning av privat pensionsförsäkringfrån miljoner kr-- slopad ränteavdragsbegränsning -- nya regler för beskattning av delägare i fåmansföretag 110 miljoner kra4Summa ovan skattebortfall2 370 miljoner krSänkningar av kapitalbeskattningen är till sin naturregressiva, dvs de ökar alltid förmögenhetsklyftorna isamhället. De genomförda skattesänkningarna gersammantaget ringa eller inga effekter för att stärka dendirekta produktionen -- tillväxten. Sänkningarna avkapitalbeskattningen pressar däremot uppbudgetunderskottet.Vänsterpartiet föreslår att river upp beslutenatt sänka ovanstående skatter under kapitalbeskattningen.Tidigare regler som gällde före riksdagsbeslut medanledning av proposition 1991/92:60 bör således återinföras.6.3 RänteavdragstakSkatteomläggningen innebar att ränteutgifter utöverränteintäkter skulle vara fullt avdragsgilla upp till 100 000kr, medan överskjutande ränteutgifter endast skulle varaavdragsgilla till 70 %.Efter regeringsskiftet har den borgerliga regeringenslopat detta avdragstak. I stället har en regel införts sombegränsar skattereduktionen för underskott i inkomstslagetkapital till för den del av underskottet som överstiger100 . Detta medför enligt regeringen ett skattebortfallpå 200 mkr.Vänsterpartiet föreslår ett fullständigt avdragstak förränteutgifter vid för vuxna och vid förbarn. Det av oss föreslagna avdragstaket avser såledesränteutgifter och inte som saldot av ränteutgifter ochränteintäkter. förslag till striktränteavdragstak vid torde ge eninkomstförstärkning på ca 2.4 mdr för helåret och 1.2 mdrför /93.Ett strikt avdragstak ger många fördelar.Lånefinansierad konsumtion motverkas, möjligheterna tillskatteundandragande beskärs, och det långsiktigasparandet gynnas. Avdragsrätt för privata skuldräntor ärdessutom ett avvikande system internationellt sett. I USAoch många andra länder medges exempelvis interänteavdrag såvida de ej kan hänföras till boendet. Ett takpå per person är dessutom så avpassat att det intedrabbar ett normalt villaboende.Vänsterpartiet föreslår att hos regeringenbegär förslag till ränteavdragstak i enlighet med vad som imotionen anförts.Om avslår detta yrkande så föreslårvänsterpartiet i andra hand att beslutar återgå tilldet tidigare gällande systemet för ränteavdragsbegränsning.6.4 Sänkt skattesats -- rundgångRegeringen har fått stöd för att sänkakapitalinkomstbeskattningen från till 1993. I ettandra steg aviserar regeringen att skatten skall sänkas till . Rätten till ränteavdrag reduceras i motsvarande, graddvs från till . Av bostadspolitiska skäl föreslås attdessa ändringar skall träda i kraft 1993.Statsfinansiellt betyder den sänkta skattesatsen eninkomstökning på ca 1.1 miljarder . Detta kantyckas som den perfekta skattesänkningen, skattepolitikens''perpetuum mobile'' -- skattesänkningen som genererarinkomster till staten. I verkligheten är situationen merkomplicerad.Inkomstförstärkningen kommer bl.a. från minskadeunderskottsavdrag på ca 2.9 miljarder i inkomstslagetkapital, samt minskade räntebidrag på ca 1.4 miljarder,summa 4.3 miljarder. Å andra sidan reduceras samhälletsinkomster från överskott på kapital med ca 3.2 miljarder.Netto sparar staten ca 1.1 miljard på omläggningen.Det finns risk för att den sänkta kapitalbeskattningenrespektive minskade avdragsrätten leder till att vissa hushållmed höga kapitalinkomster och låga avdrag får sänkt skatt,medan andra hushåll med måttliga inkomster och högaboenderäntor får en ökad skattebelastning. Vi kan få ensituationen där skattesänkningar -- minskad avdragsrätt,reser krav på ökade bidrag för att klara ökadeboendekostnader. Det skulle innebära en moderatrundgång -- skattesänkningar som måste mötas med ökadebidrag.Åtgärden sätts dessutom in i ett felaktigtkonjunkturläge. Det höjda skatteuttaget genom en sänktskattesats och minskade subventioner/avdragsrätt verkaråtstramande på hushållens efterfrågan i ett läge närefterfrågan redan är svag. Den sänkta skattesatsen och deminskade avdragsmöjligheterna stimulerar på siktsparandet. Men det finns inga skäl att pressa upp sparandeti ett konjunkturläge som kännetecknas av vikandeefterfrågan.Vänsterpartiet föreslår att river upp beslutetatt sänka skattesatsen från från 1993.Det finns dock skäl till en allmän översyn avkapitalbeskattningen i syfte att ge den en utformning somsåväl främjar tillväxt som fördelningspolitiska krav. Enutredning bör därför tillsättas med uppgift att lägga förslagtill ny kapitalbeskattning. En sådan översyn bör utgå frånföljande principer:För att motverka skatteplanering och inlåsningseffektervad gäller sparande och investeringar, börkapitalbeskattningen vara enhetlig. Vissa avsteg kan dockbli nödvändiga främst vad gäller bostadsbeskattningen.En nominell kapitalbeskattning på kan vara enhård beskattning av kapital med låg avkastning vid höginflation. Detta gör att det kan vara lämpligt attjustera ned skattesatsen. En sänkt nominell skattesats skallkombineras med basbreddningar -- reduceradeavdragsmöjligheter och fördelningspolitiska åtgärder somhöjd marginalskatt. För att inte åstadkomma problem påbostadsmarknaden måste en översyn avkapitalbeskattningen samordnas med en reformering avbostadsfinansieringen. bör ge regeringen dettatillkänna.6.5 FörmögenhetsskattRegeringen har drivit igenom riksdagsbeslut om enproportionell förmögenhetsskatt på årstaxering, och års taxering slopas den helt.Avvecklingen inleds års taxering genom att detöversta skiktet i skatteskalan slopas. Då slopas även skattenpå s.k. arbetande kapital och definitionen utvidgas tillnoterade aktier. sänks begränsningsregeln från75 % till och sambeskattningen av fosterbarn slopas.Dessa beslut leder enligt regeringen till ett skattebortfall påca 1.6 mdr.För 1992 års taxering blir skatteskalan enligt dessa beslutenligt följande:nSkatt vid skiktetsnedre gräns%800 000 -- 1 600 0000 kr1.51 600 000 -- 3 600 00012 000 kr2.53 600 000 --62 000 kr2.5Förmögenhetsskatten har sänkts på initiativ frånden förutvarande socialdemokratiska regeringen. Dåfördubblades det skattefria bottenbeloppet till ,och skatteskalorna mildrades. Förändringarna innebar attintäkterna från förmögenhetsskatten minskade med enfjärdedel.Av fördelningspolitiska och statsfinansiella skäl är detfelaktigt att slopa förmögenhetsskatten. Regeringen inte kunnat visa vilka positiva effekter det skulle ha förproduktionen att avveckla förmögenhetsskatten.Förmögenhetsskatten påverkar inte merparten av Sverigesmindre företagare. De flesta småföretagare har inte någonförmögenhet och betalar inte någon förmögenhetsskatt.Företagarna som grupp har inte haft en relativt sämreinkomstutveckling än andra grupper --tvärtom. Detta konstaterades av långtidsutredningen somskrev: ''efter 1982 har också företagarna haft en betydligtmer gynnsam utveckling av inkomststandarden än vadanställda haft''. (LU90 sid 363)föreslår en allmän översyn avförmögenhetsskatten i avsikt att finna mer enhetliga reglersom bidrager till att öka den ekonomiska tillväxtensamtidigt som de försvårar skatteundandragande.Värderingsgrunderna för förmögenheter bör ses över.Dagens regler gör att skatten är väsentligt olika för olikatyper av förmögenhet. Detta leder till snedvridningar ochinlåsningseffekter. Några exempel som kan illustreraolikformigheterna vid en marknadsvärderad förmögenhetpå är följande.nFörmögenhetstypSkattObelånat småhus10 500Småhus 4 milj + lån 2 milj kr3 000Börsnoterade aktier10 500Börsnoterade aktier 4 milj + lån 2 milj3 000Bankmedel22 000OTC-noterade aktier0Konst, antikviteter etc0Säljoptioner, guld etc0(Källa Ds 1990:91)Med stöd av nuvarande regler kan förmögenhetsskattundvikas bl.a. genom lånefinansierade placeringar i aktie-eller avkastningsfonder, som endast behöver sträcka sigöver årsskiftet.En departementspromemoria, Ds 1990:91, har redovisatförslag för ett breddat skatteuttag kombinerat med enproportionell beskattning. Skatteintäkterna förpromemorians alternativ varierar från sänkta till ökadeskatteintäkter. Promemorians förslag innebär bl.a. att dens.k. begränsningsregeln slopas, dvs. den regel som gör attden faktiska skattens andel av förmögenheten ofta minskarnär förmögenheten ökar. Förslaget innebär vidare enförskjutning av skatteuttaget från små till storaförmögenheter.Det är enligt riktigt att sökabeskattningsformer som motverkar inlåsningseffekter iekonomin. Åtgärder måste också vidtagas motmanipulerande av lån etc för att nedbringa förmögenhetenvid taxeringstillfället. I dessa avseenden delar vänsterpartietde överväganden som redovisats i promemorian.Vänsterpartiet menar dock att fördelningspolitiska skältalar för en bibehållen progression iförmögenhetsbeskattningen. Det finns dessutomnäringspolitiska skäl till att lätta på beskattning avarbetande kapital i mindre företag. Av denna anledningredovisade i en partimotion hösten 1991under vilka förutsättningar som skatten på arbetandekapital borde slopas.Förmögenhetsskatten har sänkts i fleraomgångar. Den kraftiga förmögenhetstillväxt som ägde rumunder talar för att de samlade skatteinkomsternafrån förmögenhetsskatten borde ökas. Detta kan ske bl.a.genom ett breddat skatteunderlag och mer likformigaregler, i enlighet med vad som redovisats ovan.Vänsterpartiet föreslår att hos regeringen begären översyn av förmögenhetsskatten i enlighet med dessariktlinjer.Fram till dess att denna översyn är genomförd börriksdagen besluta att återinföra 3-procentsnivån iskatteskalan. bör dessutom återställa nivån påspärrbeloppet till 75 %.6.6 Arvs- och gåvobeskattningenArvsskatten sänktes , och dessaändringar trädde i kraft . Den nyaregeringen har sedan fått bifall till ytterligaresänkningar av arvs- och gåvobeskattningen.Mottagarna delas in i tre klasser, klass I, II eller klass III.I klass I återfinns make/maka, sambo och barn. I klass IIfinns föräldrar och syskon m.fl. Den senaste sänkningeninnebar att den maximala skattesatsen sänktes från till i arvsklasserna I och II. Skiktgränserna fördubbladesdessutom i alla arvsklasser. I klass I utgår skatten nu i läget 140 000--, och för inkomster över 600 000 kr.De beslutade sänkningarna ger ett inkomstbortfall på ca420 miljoner kr. Regeringen har dessutom angett attfinansdepartementet bereder frågan om den framtida arvs-och gåvobeskattningen. Detta beredningsarbete sker bl.a.utifrån arvs- och gåvoskattekommitténs slutbetänkandeSOU 1987:62.Det är riktigt att den svenska arvsskatten i ettinternationellt perspektiv framstått som tämligen hård. Detär dock ett faktum att skattskyldiga genom skatteplaneringkan undgå hela eller väsentliga delar av den verkligaskattebelastningen.Regeringen har uppgett att hållerpå med en samlad översyn av arvs- och gåvobeskattningen.Det är uppfattning att justeringar avskatteskalan borde ha anstått till dess att en samladbedömning kan göras kring arvs- och gåvobeskattningen.De tidigare reglerna för arvs- och gåvobeskattningen bördärför återställas.Vänsterpartiet har föreslagit att en översyn bör göras avprinciperna för förmögenhetsbeskattningen. Frågan omarvs- och gåvobeskattningen bör samordnas med översynenav förmögenhetsbeskattningen. I allmänhet bör deprinciper som redovisats av för enreformering av förmögenhetsskatten också kunna gälla förutformningen av den framtida arvsbeskattningen.När det gäller maximal nivå anser att detär motiverat att ha ett högre uttag än för mycket storakvarlåtenskaper och stora gåvor. bör geregeringen detta tillkänna.6.7 StämpelskattStämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom och påaktier vid bildande av aktiebolag och ökning avaktiekapital. Skatten beräknas ge en intäkt på 8.1 mdr /93. Av detta härrör ca 1.4 mdr från''engångseffekter'' i samband med ombildning avbyggnadsstyrelsen. Skattesatsen ligger för de flestatransaktionerna på av taxeringsvärdet--köpeskillingen. föreslår att stämpelskattenhöjs , dvs till . Detta gerca 1.3 mdr i ökade intäkter. föreslår attriksdagen begär förslag hos regeringen med detta syfte.6.8 FastighetsbeskattningEn bra bostad till ett rimligt pris är en social rättighet.En fastighet kan dock utgöra ett kapital.Skattesystemet bör så långt som möjligt hålla sig neutraltmellan olika sparformer, bank, fastigheter, aktier,obligationer, etc. Likformighets- och rättviseskäl gör detdärför nödvändigt att även beskatta fastigheter/boende.Fastighetsbeskattningen är dessutom en skattebas som imycket liten grad utsätts för någon internationell pressnedåt.Då de flesta fastigheter används för eget boende är detdock önskvärt om den löpande bostadsbeskattningen kanhållas låg, så att större andel kan läggas över pårealisationsvinstbeskattning.Värdestegringen på fastigheter beskattas både med enlöpande fastighetsbeskattning och en reavinstskatt vidförsäljning. Fastighetsskatten är knuten till marknadsvärdetgenom fastighetstaxeringen.Eftersom fastighetsskatten är knuten tillmarknadsvärdet leder detta till en hög skattebelastning iområden där efterfrågan är mycket stor t.ex. i attraktivaskärgårdslägen. Bofasta som ofta är pensionärer ochhushåll med låga inkomster tvingas betala en hög skatt somär orsakad av köpstarka gruppers efterfrågan påfritidsbostäder. Denna konsekvens är inte acceptabel.Vänsterpartiet har föreslagit att det bör undersökas omden löpande fastighetsbeskattningen kan läggas om fråntaxeringsvärdet till någon form av boende- ellerbruksvärde. har ställt sig bakom förslaget ochden tidigare regeringen har tillsatt en utredning i syfte attundersöka alternativa metoder för den löpandebostadsbeskattningen. I avvaktan på utredningens resultatavstår från att aktualisera denna fråga.Skatteuttaget vid försäljning begränsas genom enschablonregel som innebär att reavinsten får beräknas till av försäljningsintäkten för permanentbostäder och till av försäljningsintäkten för övriga privatbostäder. Dettainnebär ett skattetak på av försäljningsintäkten förpermanentbostäder och av försäljningsintäkten förövriga bostäder, vilket är liktydigt med enreavinstbeskattning på för permanentbostäderoch för övriga bostäder.Reavinstbeskattningen vid byte av bostäder harkritiserats och karakteriserats som ''flyttskatt''. Regeringenhar uttryckt en ambition om att avskaffa ''flyttskatten''. Arbete pågår inom och ettunderlag kan förväntas ligga klart under våren 1992.Regeringen har dessutom gett i uppdrag till enenmansutredare -- -- att ta fram förslag för nybostadsfinansiering . I uppdraget ligger även att seöver bostadsbeskattningen. Utredningen skall vara avslutadi april 1992.Ledande företrädare för regeringspartiet moderatasamlingspartiet har gjort uttalanden om att man villavskaffa fastighetsbeskattningen. Detta vore oacceptabeltsåväl ur fördelnings- och likformighets- som statsfinansiellthänseende. För att få en fast grund för skattepolitiken idetta avseende bör göra ett principuttalande omatt fastighetsskatt skall utgå och att den således ej skallavvecklas. bör ge regeringen detta tillkänna.Vänsterpartiet ställer sig inte negativt till förändringar ifastighetsbeskattningen eller av systemen för samhälletsbostadsstöd. Det finns tvärtom goda skäl att förändrasystemet som framgår av följande citat angåendebostadssubventionernas fördelningseffekter:''konstaterar attbostadssubventionerna som slukar 40 mdr ()... Som ett ex fick ett hushåll som tjänade ellermer nästan mer i subventioner än etthushåll som tjänade . ''(bil 26, sid 37. )delades intäkterna från fastighetsbeskattningenmellan stat och kommun. tillfaller fastighetsskattenendast staten. Internationellt är fastighetskatten vanligenen inkomstkälla för kommunerna. börfastighetsskatten även i föras över till kommunernasskattebas.Det bör vidare prövas om inte underlaget förfastighetsskatten kan breddas. Vissa uppgifter pekar på attom jordbruksfastigheter, industrifastigheter ochbostadsrätter beskattades som småhus så skullefastighetsskatten kunna sänkas eller från 1.2 %till ca 0.75 %.Det kan finnas skäl att lindra reavinstbeskattningen vidbostadsbyten. Detta kan t.ex. ske genom att återinförareala inslag vid beräkningen av skatteunderlaget, ellergenom en viss avräkning för kostnaderna för den nyabostaden.Ev förändringar måste dock föregås av en allsidigareberedning än den som kan av en enmansutredareunder ett drygt kvartal. En bred parlamentarisk utredningbör därför tillsättas för att se över helafastighetsbeskattningen och andra skatteformer som träffarboendet. bör ge regeringen tillkänna vad somovan anförts angående fastighetsbeskattningen ochreavinstbeskattningen vid byte av bostäder.7. Indirekt beskattning 7.1 AllmäntEn allt högre andel av skatteuttaget har lagts över tillindirekt beskattning. svarar den indirektabeskattningen för av statsbudgetens inkomster.Efter skatteomläggningen svarar inteinkomstbeskattningen från hushåll och företag för av statsbudgetens inkomster. Denna fördelning avinkomsterna har en alltför stor tonvikt på den indirektabeskattningen. En ökad skatteandel bör åter läggas påprogressiv inkomstbeskattning.Vänsterpartiet förespråkar ingen snabb ökning av denprivata konsumtionen. Samhällets resurser är begränsade.Under 90-talet finns stora gemensamma behov som skallfinansieras. Det gäller bland annat satsningar på sjukvård,barn- och äldreomsorg, och satsningar på utbildning för attta några exempel. Det finns också behov av merindustriinvesteringar, bättre infrastruktur liksom satsningarinom miljöområdet.Indirekta skatter bromsar tillväxten av privatkonsumtion, och skapar utrymme för de satsningar somangetts ovan. Mot denna bakgrund är även en tämligenomfattande indirekt beskattning nödvändig. En generellmomsnivå har fördelar vad gäller kontroll ochadministration.Kravet på fördelningspolitiska hänsyn måste dock vägatungt i utformandet av skattereglerna. Detta gäller särskiltefter 1980-talets vidgade inkomst- och förmögenhetsklyftor,och skatteomläggningens sneda fördelningseffekter. Det ärmot denna bakgrund särskilt angeläget att minska detindirekta skatteuttaget på baskonsumtion som mat- ochboendekostnader.7.2 PunktskatterRiksdagen har fattat principbeslut att avveckla densärskilda varuskatten på parfymer och konfektyrer etc samtpunktskatten på videoapparater, kassettband och läsk.Tillsammans ger dessa skatter intäkter på ca 2 mdr. kr.Vänsterpartiet menar att det av statsfinansiella skäl finnsanledning att bibehålla de särskilda punktskatterna. Detbör dessutom utredas om det finns möjlighet att införa flerpunktskatter på varor och konsumtion av lyxbetonadkaraktär. bör ge regeringen detta till känna.7.3 MatmomsenRiksdagen har anslutit sig tillvänsterpartiets mångåriga krav på sänkt matmoms. Dettainnebär ett genombrott för principen att görafördelningspolitiska överväganden inom momssystemet.En sänkt matmoms verkar också utjämnande. Dettaframgår bl.a. av de överväganden som gjordes inom ramenför momsutredningen, KIS (), som konstaterade att:''Beräkningarna av en finansieradmervärdesskattesänkning på mat visar med avseende påomfördelning mellan olika inkomstlägen på enomfördelning från höginkomsttagare tilllåginkomsttagare.'' (KIS del I sid 268)I riksdagsmotioner föreslogvänsterpartiet att den planerade momssänkningen 1 januari1992 skulle tas ut på matmomsen. Detta skulle möjliggöraen sänkning av matmomsen från till . Dengenerella momssänkningen skulle således tas ut i sin helhetgenom att sänka momsen på livsmedel. För en barnfamiljinnebar detta en sänkt matkostnad med ca permånad. Sänkta livsmedelspriser sänker KPI,konsumentprisindex, och dämpar inflationen. Sänktgenerell moms med skulle teoretiskt endast ge enprissänkning på . En sådan marginell prisförändringskulle troligen ''försvinna'' i handeln.Genom proposition 1991/92:50 lade regeringen till sänkt moms på livsmedel. Propositionen varglädjande särskilt som och så sentsom angrep alla tankar på sänkt matmoms.Regeringens alternativ skilde sig i vissa avseenden frånvänsterpartiets förslag. Matmomsen sänktes endast till . Regeringen utvidgade dock nedsättningen till att ävenomfatta hotell- och restaurangtjänster, samtpersonbefordran.Vänsterpartiet noterade med glädje att regeringen ladeförslag om sänkt matmoms. ser dessutompositivt på att regeringen avser att beredagränsdragningsproblem och tekniska frågor kringmervärdesbeskattningen inom sjuk- och hälsovård, idrott,etc. Å andra sidan argumenterade regeringen inte förfördelarna med sänkt matmoms. Regeringen nöjde sig istället med att konstatera att begärt förslag omsänkt moms på livsmedel. Detta gör att det kan sättas ifrågaom regeringen i dess helhet stödjer beslutet.Ett problem är att sänkningen av matmomsen kannyttjas av tillverkare, grossistled och livsmedelskedjornaför att höja deras vinstmarginaler. Beslutet om att sänkamatmomsen borde därför kombinerats med andra åtgärder.På kort sikt gäller det prisövervakningen bl.a. genom SPK --Statens pris- och konkurrensverk. På behövsstrukturreformer inom hela livsmedelskedjan, och enhårdare konkurrenslagstiftning.I proposition 1991/92:50 sades inget om hur regeringenavsåg att bidraga till att momssänkningen verkligen leder tillsänkta matpriser och motsvarande på andra områden. Detöppnar för tolkningen att regeringen inte skulle känna sigbesvärad av en sådan utveckling. Tvärtom skulle frånvaronav påtagliga prissänkningar kunna användas som bevis föratt sänkt matmoms inte är en effektiv metod att pressa nedmatpriserna.Regeringen menar att konsumenterna enskilt och påmarknaden skall sköta den priskontroll som erfordras föratt momssänkningen på mat fullt ut skall slå igenom pålivsmedelspriserna. Aktiva konsumentinsatser behövs mende kan inte garantera en önskvärd utveckling. Mot dettatalar bl.a. oligopolen inom den svenskalivsmedelsbranschen. Mot en sådan konsumentkontrolltalar vidare regeringens förslag att mjuka uppprisinformationslagen, se prop. 1991/92:55. Det förslagetavslogs dock av riksdagen.En uppföljning bör nu göras av prisutvecklingen inomlivsmedelsbranschen för att undersöka om helamomssänkningen kommit konsumenterna till del.Lämpligen kan huvudansvaret för uppföljningen läggas påStatens pris- och konkurrensverk, och den bör gälla .