ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sk337 · 1992-01-27 00:00:00 — Översyn av reglerna för fastighetstaxering Enligt nuvarande regler för fastighetstaxering skall ivissa fall (mycket små jordbruksfastigheter) hus och tomt åjordbruksfastigheter brytas ut och taxeras på likvärdigt sättsom övriga villafastigheter. På många håll i vårt land bl.a. iGöteborgsregionen och i finns ett flertal exempelsom ej överensstämmer med denna regel. Följande kanredovisas som ett exempel:a) VillafastighetByggd , tomt å 2.245 kvm. Värdeyta120 kvm och 24 poäng. Tomtvärde 171.000 kronor.Byggnadsvärde alltså sammanlagt 341.000kronor.b) JordbruksfastighetBostadshus , renoverat , tomt å1.200 kvm. Värdeyta 120 kvm och 20 poäng.Tomtvärde samt byggnadsvärde 222.000kronor alltså sammanlagt 460.000 kronor.Skillnaden i taxeringsvärde uppgår här till ca 120.000kronor, en så stor skillnad upplevs av inblandade parter somatt lika bedömningar ej förekommit vid gällandefastighetstaxering. Regeringen bör enligt vår mening seöver nu gällande regler för fastighetstaxering så attlikställighet åter kommer att råda mellan två i sig likvärdigafastigheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att nuvarande reglerför fastighetstaxering ses över i syfte att komma till rättamed de problem som anförts i motionen.
mot · GF02Sk338 · 1992-01-27 00:00:00 — Beskattning av dödsbos försäljning av bostadsfastighet Stor oklarhet råder nu om skattevillkoren vid försäljningav privatbostad från dödsbo. Detta är djupt beklagligt.Å ena sidan kan göras gällande, att vid avyttring avprivatbostad under dödsåret skall gälla de regler som gälltför den avlidne före dödsfallet vilket innebär att samtligaschablonregler kan tillämpas och skatt utgå avförsäljningssumman.Skulle den tolkning gälla, att samtliga schablonreglergäller under dödsåret även för dödsboet, uppstår frågan,varför skall dödsbo efter avliden tidigt få en såväsentligt för erforderliga positioner och avyttringav fastigheten jämfört med om dödsfallet inträffar i slutet avåret.Rimligt vore i stället att en likvärdig tidsfrist gälldeoaktat dödsfallet ägde rum.Skulle å andra sidan den tolkningen gälla, att dödsboetsom juridisk person, oaktat hur snabbt fastigheten avyttras,aldrig kan komma i åtnjutande av samtliga schablonregler,dyker andra frågeställningar upp.I så fall lockar en sådan tolkning fram en raddispositioner före ett väntat dödsfall, t ex i samband medsjukdom, vilka utifrån flera utgångspunkter kan te sig högsttveksamma.Ovanstående aktualiserar med all tydlighet en rad frågorsom lagstiftaren bör se över för att undvika de olägenheteroch den tolkningsosäkerhet som gällande lagregler kange upphov till. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avgällande regler i samband med dödsbos avyttring avbostadsfastighet i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GF02Sk339 · 1992-01-27 00:00:00 — I en kärv konjunktur måste staten begränsa sinasatsningar och stöd till välgörande ändamål --organisationer, föreningar, stiftelser och viss forskning etc.Minskade satsningar från staten skulle med förändradeförutsättningar för givare och mottagare kunna motiverakapitalstarka människor och företag till ett ökat ekonomisktengagemang i kultur, föreningsliv, forskning etc. -- viktigainslag i vårt demokratiska samhälle. En skattebefrielse elleren starkt reducerad skatt skulle stimulera en sådan positivutveckling.Kostnaderna för den föreslagna skattelindringen skullebli obetydlig genom sänkta stats- och kommunalbidrag,minskad rundgång och lägre kostnader föradministrationen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning ochframlägger förslag till ändrade regler för donationer ochsponsring.
mot · GF02Sk341 · 1992-01-27 00:00:00 — Avdrag för kostnader av privatägda slott och herrgårdar I den tidigare beskattningen av jordbruksfastighet ochjordbruksrörelse kunde utgifter för drift och underhåll aväven mangårdsbyggnader dras av som kostnader i rörelsen.Genom skatteomläggningen har detta förändrats så attmangårdsbyggnaden bryts ut och beskattas som andrabostadsfastigheter. I praktiken innebär detta att samtligakostnader för drift och underhåll betalas med beskattadeinkomster i stället för att utgöra kostnader i rörelsen.Det är en accepterad och allmän åsikt att de svenskaslotten och herrgårdarna utgör ett omistligt inslag i vårtgemensamma kulturarv. Det rör sig här också om en ihögsta grad levande kultur eftersom de allra flesta slottenoch herrgårdarna ägs och bebos av privatpersoner med ettoftast stort och nedärvt engagemang för huset och gården.Drifts- och underhållskostnaderna för dessa byggnaderär i allmänhet mycket betungande, inte minst om kostnaderför park och omgivande miljö också medräknas. Det kanröra sig om utgifter i storleksordningen 75 000--500 000 kr.Var och en inser lätt orimligheten av att dessa kostnaderskall bestridas med beskattade medel.Det är en felsyn när herrgården enbart betraktas somprivatbostad för ägaren/brukaren. Herrgården hartraditionellt haft, och har fortfarande, en mycket vidare rollinom den ram för den ekonomiska verksamhet somherrgården utgör centrum för. Det är inget djärvt antagandeatt åtskilliga slott och herrgårdar kommer att avvecklas sombostäder om de nuvarande sakernas tillstånd får råda ävenfortsättningsvis.Avdragsrätt bör införas för kostnader för drift ochunderhåll av kulturhistoriskt värdefulla herrgårdar ochslott. Denna avdragsrätt bör även omfattamangårdsbyggnader på jordbruksfastigheter som i sig intekan betecknas som herrgårdar men som har betydandekulturhistoriskt värde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om underhåll av slott och herrgårdar.
mot · GF02Sk343 · 1992-01-27 00:00:00 — Rätten till avdrag för pensionsförsäkringar har under desenaste decennierna undergått betydande begränsningar.Detta gäller avdragsbeloppets storlek och möjligheternainom en familj att på ett likvärdigt sätt säkra bägge makarspensionering vid ojämn fördelning av inkomsterna mellanmakarna. fick en make betala införsäkringspremier för den andre maken med fullavdragsrätt. Detta gav -- i de flesta fall gällde det kvinnormed förhållandevis små förvärvsinkomster -- rättvisa vidskilsmässa, pensionering och arvsfall på ett helt annat sättän dagens regler. Kvinnans trygghet blir sämre om honendast blir förmånstagare till pensionsförsäkringar, somborde betraktas som gemensam egendom.Det finns vägande motiveringar för att de tidigareavdragsreglerna skall återinföras. Dels har progressiviteteni vår beskattning minskat kraftigt, varför överflyttning avavdragsrätten från den ena maken till den andra inte ledertill ''skatteflykt'', dels har rätten till efterlevandepensioner ide allmänna pensionssystemen tagits bort, visserligen medvissa övergångsregler. De på detta vis ändrade reglerna böräven gälla registrerade samboförhållanden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten till avdrag förpensionsförsäkringar mellan makar och isamboförhållanden.
mot · GF02Sk344 · 1992-01-27 00:00:00 — Ett aktiebolag har ett staket kring sina verksamheter.Detta innebär att vinster och förluster på olikaverksamhetsgrenar kan kvittas mot varandra ochbeskattning sker enbart på redovisad nettovinst. Dettainnebär att bolaget kan vara mer riskbenäget och satsa pånya projekt med osäkra framtidsutsikter. Speciellt ombolaget å vissa rörelser visar överskott och kvittning motunderskott å andra kan ske under samma beskattningsår.En satsning utanför bolaget, eller en satsning som görsav fysisk person, måste däremot i realiteten göras avbeskattade medel. Om t.ex. investeringen görs i form avaktieinköp i externt företag, skall aktierna bokföras till sittanskaffningsvärde.Det vore till fördel för näringslivsutvecklingen omsatsningar i riskfylld verksamhet kunde göras medkvittningsmöjlighet mot andra inkomstslag. I första handför att underlättta bildandet av sådana riskföretag (venturecapital), som i någon form har licensierats av samhället.Initiativ till nya affärsidéer bearbetas ofta avutvecklingsfond eller utvecklingscenter med knytning tillregionala organ eller högskola.Lättnaden skulle innebära för juridisk person att utgiftför köp av aktier i dylikt bolag får direktavskrivas. Videventuell framtida försäljning av aktierna är ingångsvärdetnoll kronor och reavinstbeskattning sker på helaförsäljningsbeloppet.För fysisk person får kvittning ske mot skatten på andrainkomster, oavsett inkomstslag. Kvittningen kan utförasmed en schablonsats, ca 50--av den gjordainvesteringen, vilket skulle motsvara t.ex. 30 procentinkomstskatt plus den del av arbetsgivaravgiften som inte äratt betrakta som pensionspremie. Säljs aktien föranskaffningsvärdet inom t.ex. återkrävsskattereduktionen. För överskott i övrigt tillämpas normalareavinstregler.Eventuellt kan också tillskapas ett nyttfinansieringsinstrument i form av ett investeringsbevis sombeviljas samma lättnad. Investeringsbeviset motsvarargjord insats i konkret affärsidé, vilken med separatredovisning bedrivs i bolag, som har andraverksamheter.Eftersom skattelättnad förekommit vid köp avaktier/investeringsbevis, och det finns möjligheter attmissbruka detta system för oriktig värdeöverföring fråninvesteringsobjektet till annat företag, bör Venture Capital-bolaget vara godkänt av myndigheterna. Denna rätt attgodkänna delegeras t.ex. till Handelskammare,Utvecklingsfond, Kommunalt företagarcenter, eventuelltockså lokal företagareförening. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att låta utreda konsekvensernaav skattelättnader vid investeringar i riskbolag/objekt förnäringspolitiken.
mot · GF02Sk345 · 1992-01-27 00:00:00 — I de fall en försäkringstagare till en pensionsförsäkringinte har efterlevande minderåriga barn eller make/makaövergår de rättigheter som är förknippade medförsäkringen till försäkringskollektivet. Detta gäller nyarepensionsförsäkringar.De nya reglerna har motiverats med krav på en rättvisbeskattning. De utgör emellertid en betydandeinskränkning i enskilda människors äganderätt.Lagstiftningen bör därför ändras, så att ävenförsäkringstagare till pensionsförsäkringar utanminderåriga barn eller make/maka skall ha rätt att insättaförmånstagare med motsvarande rättigheter som för de nunämnda kategorierna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att insätta förmånstagaretill pensionsförsäkringar.
mot · GF02Sk346 · 1992-01-27 00:00:00 — Brutet räkenskapsår för handelsbolag och enskilda firmor De nya företagsbeskattningsreglerna tillåter inte atthandelsbolag och enskilda firmor tillämpar bruteträkenskapsår. Förslaget kritiserades hårt, när det på sin tidantogs av . Kritiken var dels av principiell art --skattemyndigheternas krav på förenklingar får inte överordnas vägande företagsekonomiska överväganden, t ex attbokslut lättast genomförs när lagret är som minst eller attbokslut och de årliga realisationerna efter jul- ochnyårshelgerna inte skall behöva sammanfalla -- dels attkravet på att räkenskapsåret för de många småföretagenskall vara kalenderår skapar betydande kapacitetsproblemhos bokföringsbyråer och revisionsföretag som är dessaföretag behjälpliga med bokslut och deklaration.Kritiken är lika bärande nu som när förbudet mot bruteträkenskapsår infördes för vissa företagsformer. Förbudetbör därför tagas bort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om brutet räkenskapsår ihandelsbolag och enskilda firmor.
mot · GF02Sk348 · 1992-01-27 00:00:00 — I 2 § 14 mom. lagen om statlig inkomstskatt finns reglerom att förluster på s k kapitalplaceringsaktier och andraliknande finansiella instrument för juridiska personerendast får dras av mot vinster på egendom av samma slag.Förlusten kan utnyttjas mot vinster under senarebeskattningsår.Denna regel motiveras ofta med att för fysiska personerfinns en avdragsbegränsning till för reaförlusteroch att detta skulle innebära en likformig beskattning förbåda kategorierna. Detta resonemang är emellertid iprincip felaktigt. Aktiebolag är underkastadedubbelbeskattning, vilket gör att vinstberäkningen på aktierför juridiska och fysiska personer inte kan jämföras. Tilldetta kommer att förluster på fastigheter, obligationer ochnäringsbetingade aktier fullt ut får kvittas mot andrainkomster.I då behovet av riskkapital är stort stimulerarrådande skatteregler till placeringar i fastigheter ochobligationer. Detta måste vara en felaktig resursallokering.Vad är det för skillnad om ett aktiebolag placerar en del avsitt rörelseöverskott i kapitalplaceringsaktier jämfört medfastigheter och obligationer?Det är uppenbart att en viss del av det nödvändigariskkapitaltillskott som måste ske till kapitalmarknadenskall komma från juridiska personer. Regeln omkvittningsförbud för kapitalplaceringsaktier bör därförupphävas. De statsfinansiella inkomstminskningarna tordevara tämligen begränsade eftersom regeln effektivt stopparplaceringar i denna typ av aktier. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riskkapitalförsörjning.
mot · GF02Sk350 · 1992-01-27 00:00:00 — Småföretagarens behov av riskkapital har under höstenaktualiserats i olika sammanhang. Bankernas kreditgivninghar stramats åt och de regionala utvecklingsfondernasresurser har utnyttjats till max.Riksdagen har genom sitt beslut förändratförutsättningen för utvecklingsfondernas ochriskkapitalföretagens verksamhet och den fortsattatillgången på riskvilligt kapital för småföretagen. Samtidigthar regeringen aviserat om en ny form av villkorslån enligttysk EKH-modell för att skapa möjligheter till ett ökatnyföretagande.Med anknytning till avvecklingen av löntagarfondernaföreslår Ny Demokrati etablering av en investeringsbankmed uppgift att bland annat erbjuda småföretagenriskvilligt kapital. En lösning som relativt snabbt skullekunna erbjuda marknaden ett kapitaltillskott.I regeringsförklaringen och i den allmänpolitiskadebatten har regeringen gång på gång betonatnödvändigheten av åtgärder för att stimulera de 400 000småföretagarna vi har i landet. Diskuterade och utlovadelösningar av småföretagens behov av riskvilligt kapial äremellertid alltför långsiktiga och därför otillräckliga.Regeringen måste gripa in med omedelbara förslag tillåtgärder som även motverkar de snabbt accelererandeantalet konkurser inom småföretagarverksamheten. Härpågår en enorm kapitalförstöring som måste motverkasgenom någon form av temporära åtgärder gentemotbankerna och deras kreditgivningspolitik visavismåföretagarna.Som komplement till ovanstående lösningar avsmåföretagens riskkapitalbehov föreslår Ny Demokrati ettantal åtgärder som snabbt kunde stimulera och motiveramänniskor att satsa på en utveckling av det egna företaget --eller starta upp ett nytt eget företag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att man beslutar ommöjlighet för egen företagare att göra avdrag i sinprivatdeklaration för satsning av eget sparkapital ellerlönekostnader i det egna bolaget,2. att beslutar om kvittningsrätt iprivatdeklarationen mellan inkomst av tjänst ochunderskott i förvärvskälla,3. att beslutar om möjlighet för företag attavsätta vinst, dock högst , i en obeskattadreservfond,4. att beslutar om möjlighet tillnuvärdesavskrivning för maskiner, kontorshjälpmedel ochinventarier i företag med upp till 50 anställda,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av temporära statligagarantier för att minska antalet onödiga konkurser.1
mot · GF02Sk353 · 1992-01-27 00:00:00 — Avdragsrätten för konferensresor utomlands Företagens avdragsrätt vid beskattning för utbildnings-och konferenskostnader i utlandet varierar mellan ländernai vår omvärld. Sålunda medger inte tysk lagstiftningföretagen någon avdragsrätt vid beskattning för kostnaderför utbildning och konferenser utomlands såvida intesärskilda och sakliga skäl motiverat utrikesresan.Åtskilliga av de resor företagen företar till utlandet, t.ex.för försäljning och inköp, för studiebesök etc. äravdragsgilla vid beskattning. Detsamma kan inte sägasbeträffande andra typer av utrikes resor, främstutbildningsoch konferensresor. Dessa skulle i de flesta fallmycket väl kunna förläggas till Sverige.Svenska företags utlägg för resor med övernattningutomlands har ökat dramatiskt . Man kankalkylera med att utläggen i samband med dessa resorunder 1990 kommer att överstiga 20 miljarder kronor.Huvudmotivet för ca 1/3 av resorna ärkonferenser/kongresser/kurser/seminarier. (Källa: SverigesTuristråds Turist- och resedatabas. )Från valutasynpunkt och av näringspolitiska skäl finnsdet anledning att i liksom i t.ex. vararestriktiv med avdragsrätt för resor som inte av sakliga skälmåste förläggas till utlandet. Om hälften av de konferenseroch liknande som svenska företag förlägger till utlandet istället förlades inom landet skulle 2-3 miljarder i utländskvaluta sparas, ett mycket stort antal arbetstillfällen inomturistnäringen i säkras och åtskilliga nya arbetentillskapas där. Detta är mycket angeläget i ett läge därturistvalutabalansen visar på ett mycket stort underskott förSveriges del och där turistnäringen står inför betydandesvårigheter med både beläggning och lönsamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att svenska företag bör medgesavdrag för konferenser, kurser och liknande utomlandsendast om det av särskilda och sakliga skäl är motiverat attförlägga dessa utanför .
mot · GF02Sk354 · 1992-01-27 00:00:00 — Familjedaghemmen utgör en väsentlig andel av denkommunala barnomsorgen. Totalkostnaden förbarnomsorgen i familjedaghem ligger mycket lägre änkostnaden för barntillsyn i daghem. Till en del beror dettapå att kommunerna satsat mindre på familjedaghem i formav arbetsledning, fortbildning, lekmaterial ochpersonaltäthet. Här har förbättringar skett under senare år.Dagbarnvårdarna i familjedaghemmen har i princip ingenersättning för hyra av lokal. Tillsynen sker i det egnahemmet. Omkostnadsersättning utgår för mat och slitage.Omkostnadsersättningen är 45:- per heldag och barn. I deflesta kommuner är omkostnadsersättningen 22:50 förtillsyn . Denna ersättning kan inte ansesutgöra någon ersättning för lokalkostnader.När det gäller dagbarnvårdare som långsiktigt satsat påyrket innebär det att de hyrt en störrelägenhet än vad som behövs för det egna behovet. Iblandhar man också byggt med tanke på yrkesvalet.I de fall då en dagbarnvårdare kan bevisa att man haren yta avsatt i bostaden som endast används för dagbarnenslekbehov har någon taxeringsnämnd beviljat avdrag förkostnader för inkomstens förvärvande. I de flesta fallbeviljas inget avdrag.Samutnyttjande av lokalerna, bostad och lekyta fördagbarnen är något positivt när det gällerresursutnyttjande. Det vore därför rimligt att ett avdrag förkostnader för inkomstens förvärvande beviljades utifrånlokalkostnaderna. En rimlig grund borde vara ungefärhälften av lokalkostnaderna för den yta som används. Utgårman från att barngruppen varierar mellan 4 och 6 barnberoende på ålder och tillsynstid, vore det rimligt attdagbarnvårdare som tar emot barn i det egna hemmetbeviljades ett avdrag för kostnader för inkomstensförvärvande motsvarande hyreskostnaderna för 20 kvmbostadsyta. Finns hyreskontrakt går det lätt att fastställahyreskostnaden. För lägenheter och småhus där kostnadeninte är känd kunde en schablon användas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till regler fördagbarnvårdare beträffande avdrag för lokalkostnader förinkomstens förvärvande.
mot · GF02Sk355 · 1992-01-27 00:00:00 — Skattefria inkomster av bär- och svampplockning , infördes en nybestämmelse i § 19 i kommunalskattelagen. Där lagfästesprincipen om att de intäkter av försäljning av vilt växandebär och svamp som en skattskyldig själv plockar inte blirskattepliktiga om de understiger . (1980/81:139) som lågtill grund för detta ställningstagande hade tillkommit för attskapa klarhet om gällande regler. Avsikten var också attstimulera plockandet av vilt växande bär och svamp. Tilldetta kom också strävan att få en bättre överensstämmelsemed de skattetekniska förhållandena i och Norge.KdS anser att ett tillvaratagande av naturproduktergenom detta beslut fick ett visst officiellt erkännande. Denfaktiska utvecklingen inom skogslänen visar att betydandeekonomiska resurser kunnat utvinnas genom plockning ochförädling av dessa produkter. De nya skattebestämmelserna1981 gav hela näringen en stimulans, vilket KdS längearbetat för. Detta är positivt då det har inneburit attmänniskor fått möjlighet till ökade inkomster i områdensom i övrigt har allvarliga sysselsättningsproblem. Bär- ochsvampplockning kan för befolkningen i glesbygd innebäraett viktigt ekonomiskt tillskott.I samband med den stora skatteomläggningen fastslogsånyo skattefrihetsprincipen för inkomst från bär- ochsvampplockning . Under de år som gåttsedan dess har prisbilden på skogsbär och svamp förändratsavsevärt. Från de av till riksdagensskatteutskott lämnade prisuppgifterna har prisernaökat med till 1991. Ex. Orensadelingon från 2,50--per kilo till 9--, för orensadeblåbär från 3--också till 9--per kilo, rensadehjortron från 15--till 50--per kilo. Ungefärsamma prisutveckling för skogshallon, 25--per kiloliksom stenmurklor 20 -- per kilo. Med den lågaprissättningen 1979 var . en rimlig övre gräns förnormala inkomster från fritidsplockning. Men enligtexemplen ovan har priserna ökat starkt . KdS anser det vara riktigt att principen omskattefri fritidsplockning behålls. I konsekvens med dettabör gränsen för sådan skattefrihet ökas från . Det motsvarar inte prisökningarnas storlek, menär ändå en acceptabel nivå. Denna anpassning kan ske utanminskning av skatteintäkterna från bär- ochsvampplockarna. Sådana intäkter är närmastförsumbara. Sannolikt skulle ett genomförande av förslagetfå positiva samhällsekonomiska effekter. Dels genom enökad sysselsättningsgrad inom tillvaratagande- ochförädlingsindustrin och därmed ökade skatteintäkter, delsgenom minskat importbehov/ökad exportmöjlighet. EnligtKdS uppfattning är det ett angeläget samhällsmål att skapagoda tillfällen till extrainkomster i skogslänen, samtidigtsom en hälsosam och värdefull råvara nyttiggörs förfolkhushållet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till höjning avbeloppet för skattefri inkomst från bär- ochsvampplockning, som inte sker yrkesmässigt, från 5 000 kr.till .