mot · GF02Ju222 · 1992-01-27 00:00:00 — Den ekonomiska brottsligheten är ett växande problem,inte bara för de allt smartare tillgreppsmetoderna utanockså för att den nu alltmer ändrat karaktär och kopplas tillvåld och maffiametoder. Enligt många samstämmigauppgifter skedde det ett trendbrott påområdet. Inflationsoch klippekonomin underlättadeutvidgningen av den ekonomiska brottsligheten.Främst är dock frågan om ekonomisk brottslighet ettmoraliskt problem. kunde ett handslag gällasom giltigt avtal, nu är man tvungen att genomgåendeskydda sig genom skriftliga avtal och även på det områdetutnyttjas kryphål för att om möjligt tillskansasig motpartens resurser. På lång sikt handlar alltså kampenom bekämpande av den ekonomiska brottsligheten omgenomsyrande av ett etiskt medvetande som bygger pårespekt för medmänniskan och för hennes rättigheter ochegendom.På kort sikt är det viktigt att förändra den allmännaattityden till ekonomisk brottslighet och en rad stödjandestrukturella åtgärder i arbetet mot den.Vissa medier och politiska opinionsbildare har försöktframställa kampen mot ekonomisk brottslighet som uttryckför högskattesamhällets avundsjuka mot enkla skattebrottoch misstanke om bokföringsfiffel. Fallet fram som ett exempel på myndighetsövergrepp ochdärmed misskrediteras kampen mot den verkliga och svåraekonomiska brottsligheten. Det är dags för ettuppvaknande på detta viktiga område.Det är dessutom en myt, som har spritt sig i denallmänna debatten, att den ekonomiska brottslighetenenbart riktar sig mot staten. Tvärtom riktar den sig i höggrad mot enskilda rättssubjekt och orsakar dem betydandeskador, t ex genom leverantörsskulder vid konkurs.Enskilda människor drabbas alltså direkt eller indirekt.Större delen av anmäld ekonomisk brottslighet leder ejtill lagföring. De få mål som kommer upp utmynnar ofta ifrikännande domar eller i domar som innefattar närmastförsumbara påföljder.Den ekonomiska brottsligheten skapar illojalkonkurrens, en godtycklig ekonomisk omfördelning isamhället och medverkar därmed till att eroderademokratin. Med ekonomisk brottslighet menas inteenstaka skattefusk utan systematisk vinningsbrottslighet iaffärsverksamhet, vars effekter hotar det ekonomiska livetpå ett sådant sätt att inte bara enstaka individers intressenberörs.Denna utveckling leder till ett ''annat'' samhälle, ensubkultur, där all slags brottslighet frodas; narkotikahandel,illegal spelverksamhet, illegal sprithantering, prostitutionoch olika former av bestickning, köp av vittnen ochvåldsaktiviteter för att bl a upprätthålla ''ordningen'' isystemet.Det är allvarligt att denna subkultur breder ut sig sårelativt tyst och stilla. undergrävs hela det öppnasamhället. Därför är det utomordentligt viktigt att denekonomiska brottsligheten hamnar inom dethögprioriterade blickfältet.Konkurserna torde uppgå till ca 20.000.Erfarenhetsmässigt föreligger misstanke om brott i cirka 75procent av alla konkurser, vilket om det stämmer skulleinnebära runt 15.000 brott . Och detta då enbarti den genom konkurs uppdagade brottsligheten. pånäringsförbud är få i . Några egentligaetableringshinder föreligger inte. I vissa branscher frodasundervegetation kraftigt. Myndigheternas möjligheter attresursmässigt hinna med alla skalömsningar inomnäringslivet är mycket liten.Att starta en verksamhet med i aktiekapital ärlätt. Om man sedan köper på kredit och inte betalar skattersamt betalar arbetskraften svart, kommer verksamheten ialla fall inte att haverera förrän om ett eller , dåvederbörande ''företagare'' kasserar in miljoninkomster ochlåter bolaget gå i konkurs, för att genast starta ett nytt igen.Det är orimligt att tillåta att dessa företagsmarodörer fåroperera fritt. Utvecklingen förvärras dessutom genom inte ens försöker skyla brottsligheten: man går in i ettföretag och länsar det på tillgångar, varefter bolaget går ikonkurs, gärna utan styrelse eller med en styrelse beståendeav s k ''målvakter'', dvs personer som är ogripbara förrättssamhället, exempelvis i fängsligt förvar insatta mördareeller socialt utslagna människor. Det finns ett antalskalbolagshärvor som utgör klara exempel på dennaverksamhet.Det behövs klart resursförstärkningar inom området ibeivrandet av den ekonomiska brottsligheten, men detbehövs också organisatoriska förändringar och klaraincitament i arbetet.Några åtgärder värda att överväga är följande:Delgivningsförfarandet bör ses över.Personligt ansvarbör inträda om årsredovisninghandlingar ochrevisionsberättelse inte inkommit i rimlig tid.Rätten attutse god man/likvidator eller något liknande så snart sombolag saknar behörig ställföreträdare bör prövas.Talerättför konkursförvaltare vid brott mot reglerna i 13 kap iaktiebolagslagen (personligt betalningsansvar) börövervägas.Nya straff för kombination av vårdslöshet motborgenär och kreditbedrägeri bör övervägas samt likasåskärpta påföljder för bokföringsbrott.Kompetensen hospolis och åklagarväsende måste radikalt förbättras. Manbör t ex kunna utnyttja skickliga processadvokater ochauktoriserade revisorer på entreprenadbas för att kunnamöta den ekonomiska brottsligheten med samma högaekonomiska och juridiska kompetens som den själv ofta stårför.Polisens spaningsresurser torde behöva förstärkasavsevärt.Statens förmånsrätt vid konkurser bör ses överoch därmed leverantörernas möjligheter öka att fåutdelning vid konkurs. Se över lönegarantin och ökaincitamenten till arbetsinträde.Översyn avsekretessbestämmelser som kan förmodas skydda grovekonomisk brottslighet.SlutsatsDet är utomordentligt viktigt att det svenskarättssamhället ser seriöst på beivrandet av den växande ochalltmer brutaliserande ekonomiska brottsligheten. Det fårinte bli så att rättssamhället koncentrar sin verksamhet mot''småtjuvar'' och låter den avancerade brottslighetenoperera relativt ostört. Kampen mot den ekonomiskabrottsligheten måste av myndigheterna betraktas som etthögprioriterat område om vi i längden skall kunna överlevasom rättssamhälle och som ett demokratiskt samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att betrakta beivrandet av denekonomiska brottsligheten som högprioriterat område.