ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02N420 · 1992-01-27 00:00:00 — Biogas -- ett utvecklingsprojekt tillbaka utreds av kommun detekniska och ekonomiska förutsättningarna för ettbiogasprojekt. Syftet är att bygga en utvecklingsanläggningför biogasproduktion baserad på energigrödor. Denproducerade biogasen är avsedd att användas i Kungsörskommuns fjärrvärmeverk, som eldas medgasol.Projektet drivs i samarbete med lantbrukare i länet,LRF och . Syftet är att på ettmiljövänligt sätt kunna använda en del av den utmärktaåkermark som ska ställas om från spannmålsodling.Förutom den energiproduktion som skulle kunna kommatill stånd skulle genomförandet av projektet innebära attåkermark kan hållas öppen.Hittills har det inte varit möjligt att finansieraanläggningen på ett tillfredsställande sätt, vilket innebär attkostnaderna för den producerade energin blir för höga. Såvitt bekant är finns inget annat fullskaleprojekt som baseraspå energigrödor. Det skulle därför vara av stort intresse förutvecklingen inom biogasområdet att detta miljöprojektkunde fullföljas. Som läget nu är fordrar detstimulansåtgärder från regeringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av stimulansåtgärder för biogasprojekt sommedverkar till att hålla odlingslandskapet öppet.
mot · GF02N421 · 1992-01-27 00:00:00 — Det finns fortfarande åretruntbostäder i saknar elektricitet. Paradoxalt nog ligger de ofta iregioner där vattenkraften byggts ut. Detta är inte baraegendomligt. Det är givetvis i första hand djupt orättvist.Det är av stort allmänt intresse att det finns en bofastbefolkning i utpräglade glesbygder. Det är värdefullt bl.a.ur räddningssynvinkel.Statistiken på området är osäker, men troligen rör det sigom mer än femtio helårsbostäder. Så länge det finns sådanbebyggelse utan elektricitet anser vi att staten skall bidra tilllandsbygdens elektrifiering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärder föratt fullborda landsbygdens elektrifiering.
mot · GF02N422 · 1992-01-27 00:00:00 — Samverkan mellan myndigheter och enrgimål, m.m. Det finns ett behov av att samordna de resurser somregering och riksdag ställt till förfogande för genomförandetav jordbrukets omställning, naturvård ochenergiöverenskommelsen. Ett exempel på detta ärbehandlingen av en ansökan om statsbidrag som lämnats inav kommun för ett biogasprojekt, en satsning somtar hänsyn till alla dessa tre områden.Fempartiöverenskommelsen om svenskt jordbruk möterstora svårigheter då den förverkligas. Beslutet innebär attminst 500.000 ha måste ställas om till alternativproduktion. För att få balans i produktionen krävs troligenatt mellan 700.000 och 800.000 ha tas ur bruk.Hittills har omkring 350.000 ha anmälts för omställning.Lantbrukarnas riksförbund, , uppger att de bara kanfinna alternativ användning för 200.000 ha. Av dessaberäknas 100.000 ha att användas för energiskog. Det sersvårt ut att finna alternativ användning för mer än 100.000ha under 90-talet.I trepartiöverskommelsen som tar sikte på en avvecklingav kärnkraften får satsningar på alternativaenergikällor och -sparande stor betydelse. Delar av denåkermark som avses ställas om bör användas förenergiframställning. Det är nödvändigt om beslutet omjordbruket skall kunna förverkligas.I de miljömål som riksdag och regering arbetarefter ingår att en så stor del som möjligt av det öppnalandskapet skall förbli öppet, att utsläppen av förorenandeprodukter som det moderna jordbruket ger upphov tillminskas och att användningen av bekämpningsmedel ochkonstgödsdel reduceras.Dessa beslut kan uppfyllas om jordbruksmark ställs omför en rejäl satsning på biogasproduktion. Biogasprojekteti är ett lämpligt exempel. kommun haransökt om statsbidrag till en utvecklingsanläggning för attframställa biogas, som är baserad på jordbruksgrödor.Det är ett bra projekt ur miljösynpunkt. Det öppnalandskapet bevaras och odlingen kan ske utan hjälp avgödningsämnen då anläggningen är självförsörjande i dettaavseende. Gifter behöver inte användas eftersom man detvå första åren har så mycket klöver i som drar nerkväve och kväver ogräs. Som en följd av detta förbättrasjordarna.Hittills har biobränslenas bidrag till energiförsörjningenvarit marginellt. Men eftersom biobränslen har mångafördelar ur miljösynpunkt, bör de komma att spela en alltviktigare roll i omställningen av energiproduktionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en översyn görssom leder till att olika departement och förvaltningarsamordnar sina beslut och sin verksamhet så att de olikajordbruks-, miljö- och energimålen uppfylls.
mot · GF02N423 · 1992-01-27 00:00:00 — Torvens roll ur energisynpunkt måste nu för att klara energibehovet skapaförutsättningar för att alla biobränslen skall kunnautvecklas efter den potential som finns inom respektiveområde. Det inhemska och förnybara biobränslet torv kanhär spela en mycket viktig roll. Torvindustrin har kommiten bra bit på väg med att utveckla tekniken. Det finns ocksåden ekonomiska bas som behövs för att klara den kraftigaexpansion som skulle kunna komma.En grundläggande förutsättning för denna utveckling äratt oklarheten om torvens framtida ställning som biobränsleundanröjs.Tidigare beslut i energipropositionen om att torven inteskall kunna påräkna investeringsstöd för biobränslen vidkraftvärmeproduktion inger en mycket allvarlig osäkerhetom torvens framtid. Detta kan få flera negativakonsekvenser:den av miljöskäl önskvärda övergångentill kraftvärmeproduktion vid torveldade värmeverkhindras,inga nyetableringar av torveldadekraftvärmeverk,forskning och vidareutveckling avtorven upphör,torvindustrin får ingen framtidstro,destora investeringar som gjorts i torvtäkter blir värdelösa.Torv måste, för att denna negativa utveckling skallundvikas, bli berättigad till investeringsstöd efter sammagrunder som övriga biobränslen förkraftvärmedproduktion.Torv ska betraktas och klassas som biobränsle. Dettotala uttaget bör inte få överskrida den sammanlagdatorvtillväxten. Med nuvarande bedömningar motsvarardetta en begränsning till /år.Motiveringen är att så länge uttaget inte överskridertillväxten kan torv betraktas som förnybart. Torvbruket denna nivå inte något nettotillskott av koldioxid. Dettaär samma grundprincip som tillämpas för skogsråvaran.15 TWh/år är ca dagens produktionskapacitet. Torvkommer i förta hand att ersätta importerat kol. 15TWh motsvarar ca hälften av dagens kolimport.15 TWh skulle innebära att mindre än avtorvarealen skulle tas i anspråk. Det är alltså fullt möjligtatt undanta alla torvmossar som av olika skäl bedöms varaskyddsvärda.Efter torvuttaget kan skog planteras på mossen.Koldioxidbindningen i skogen blir då bättre än i denursprungliga torvmossen.Eftersom det finns en mycket stor tillväxtpotential i torvsom biobränsle anser vi att det borde vara självklart atttorvföreträdare blir representerade i den planeradebioenergikommissionen.Det är viktigt att i internationella sammanhanghävdar att svensk torvutvinning upp till 15TWh skall klassas som biobränsle. måste undantaspå samma sätt som övriga biobränslen i internationellaöverenskommelser om begränsningar avkoldioxidutsläppen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att torven blir klassad sombiobränsle,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att torvuttaget inte får överskridatillväxten,3. att beslutar att torv skall berättiga tillinvesteringsstöd för kraftvärmeproduktion.
mot · GF02N424 · 1992-01-27 00:00:00 — Rådgivning inom vind- och vattenkraftsområdet I denna motion tas upp rådgivningen inom vind- ochvattenkraftsområdet. Detta är i och för sig inget nyttområde, men förutsättningarna för riktad rådgivning tycksunder senare tid allvarligt ha försämrats.När det gäller vindkraft har pågått ett projekt medvindkraftsrådgivning. Dåvarande medel till förfogande för Sveriges EnergiföreningarsRiksorganisation (SERO). Dessa medel möjliggjorde förSERO att under nämnda period bekosta tvåhalvtidstjänster som vindkraftsrådgivare med i princip helalandet som arbetsområde. Efter det att projektperiodenupphört saknas rådgivning inom vindkraftsområdet.När det gäller vattenkraft finns inget stöd och ingenmyndighet har således, vare sig ''stödgivande funktion''eller rådgivning inom vattenkraftsområdet. Rådgivningenenligt motionens syfte skulle främst gälla att ge råd till ägareav äldre ineffektiva vattenkraftanläggningar och till ägareav nedlagda vattenkraftanläggningar i syfte att åter ta demi drift för småskalig elproduktion. Upprustning avsmåkraftverken skulle också ge angelägenbyggsysselsättning. Men det gäller att få i gångverksamheten. Oberoende rådgivare skulle ha en storuppgift med att göra en första värdering av om enupprustning dels skulle kunna vara lämplig urmiljösynpunkt, dels skulle vara ekonomiskt försvarbar.Näringsutskottet uttalar i sitt betänkande (1990/91 NU 40) följande ''Inom ramen för de berördamyndigheternas stödgivande funktion sker regelmässigtinformation och rådgivning i nu aktuella frågor. uppfattning tillgodoser denna verksamhet ihuvudsak det krav som motionären för fram. Någon åtgärdfrån sida är därför inte motiverad.'' Tyvärr gällerinte dessa slutsatser längre.På vindkraftssidan, där investeringsbidraget på 50 milj. kr/år motsvarar en totalinvestering på 200 milj. kr/år, saknas nu helt rådgivning på fältet. Totalaårskostnaden för två halvtidstjänster utgör ca av planerade investeringskostnader. Att satsapå rådgivning är en mycket lönsam satsning. Det räckermed att rådgivarna genom sin verksamhet förhindrar att ettenda verk blir felaktigt placerat (kostnad ca 2 milj. kr) elleratt några verk får en bättre placering för att investeringen ivindkraftrådgivning skall vara en för nationen mycketlönsam affär. Det är nödvändigt att prövarmotionen i positiv anda. Medel ur tillgängliga ochtillkommande anslag måste reserveras för denna viktigaverksamhet. I annat fall försvåras och fördröjs i motionenberörda ytterst angelägna satsningar. Rådgivningen skullealltså inriktas på småskalig elproduktion; inom vindkraftenupp till 1 000 kW och inom vattenkraften upp till 1 500 kW. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rådgivning inom vind- ochvattenkraftsområdet.
mot · GF02N425 · 1992-01-27 00:00:00 — Bullerkällorna i ett vindkraftverk är delskraftöverföringen i maskinhuset, framförallt växellådan,dels vindbruset från vingarna. Nyare modeller avvindkraftverk går allt tystare, men det är fortfarandebullerspridningen, som bestämt minimiavstånden tillomgivande bostäder och arbetsplatser.Vindkraft är en ny företeelse för bullerlagstiftningen.Därför saknas lämpligt regelsystem för att hanterabullerfrågor kring vindkraftverk på ett för alla inblandadeparter lämpligt sätt. I brist på annat får man gå efter den såkallade industribullernormen utfärdad i form av ''Råd ochRiktlinjer från .'' (Externtindustribuller -- allmänna råd, SNV RR 1978:5)Den nu gällande bullernormen för nyetablering avsvenska vindkraftverk är därför omöjlig att tillämpa vidbedömningen av om ett vindkraftsprojekt kommer att klarabullernormen eller ej vid bygglovgivning, såvida man intetar till orealistiskt stora säkerhetsavstånd.Nya och skräddarsydda bullernormer måste tas fram förvindkraft i syfte att underlätta för alla inblandade parter; förden som vill etablera vindkraft, för grannar och förbyggnadsnämnder; bedömningen av en tänktvindkraftsetablering. Den tid då buller från ettvindkraftverk kan upplevas som mest störande är då det ärvarmt med svag vind, men ändå tillräcklig för attvindkraftverket skall gå, d.v.s. den tid då man vistasutomhus för rekreation. Andra årstider, som dessutom ärmycket mer betydelsfulla ur ekonomisk synpunkt, skulledet kunna få bullra långt över nuvarande norm, utan attnågon skulle känna sig störd. Av ovanstående skäl finnsdärför anledning att inrätta en årstidsberoendeverklighetsanpassad bullernorm. För den meststörningskänsliga perioden skulle eventuellt också kunnainföras begreppet bullerdos ( ljudstyrka x tid). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av bullerlagstiftning för vindkraftverk.
mot · GF02N426 · 1992-01-27 00:00:00 — Rätten att transitera el I proposition 1990/91:88 Energipolitiken behandladesinte i något sammanhang rätten att transitera el, men enligtuppgift kommer ellagen (1902:71) att ses över. Detta arbetekan ta tid. Därför hemställs i denna motion om nödvändigakompletteringar, som snabbt behöver genomföras för attintentionerna om vindkraftsutbyggnaden skall kunnaförverkligas inom rimlig tid.I har ansträngningar gjorts att bildaandelsföreningar för vindkraft enligt dansk modell, s.k.''möllelag''. Det har visat sig omöjligt att få rätt tilltransitering av el till flera mottagare, även om de borgrannar. I Svenska Elverksföreningens senaste, ensidigtutfärdade rekommendationer om betalning och övrigavillkor för samkörning med mindreelproduktionsanläggning upp till 1.500 kW, EKOVISAM89, finns ett nytt avsnitt om att eldistributören motkilometeravgift kan erbjuda sig transitera el från t.ex. ettvindkraftverk till en säger en förbrukningspunkt.Därför har t.ex. förfrågan från tre lantbrukare attgemensamt få sätta upp ett medelstort vindkraftverk och fåelen hemtransiterad via nätet mötts av ett nej fråneldistributören med hänvisning till EKOVISAMs skrivningatt det bara får finnas en mottagningspunkt.Vidare rekommenderar EKOVISAM att eldistributörenskall ta ut en mycket hög administrationsavgift för eveltransitering.För eltransitering över något längre sträckor saknasockså reduktion av avgiften med hänsyn till atttransiteringen övergår från verklig överföring i ledningarnatill fiktiv transitering då den ström som producerats i verketanvänds i närområdet.För att snabbt komma tillrätta med ovan beskrivnaproblem som utgör ett allvarligt hinder för utbyggnad avvindkraft i andelsföreningsform bör en kompletteringsnabbt göras av ellagen. Om denna komplettering avellagen ej görs tillräckligt snabbt, kommer intentionernaom vindkraftsutbyggnaden ej att kunna förverkligas inomrimlig tid. För att underlätta tillkomsten av andelsägdaelproduktionsanläggningar bör som första steg enkomplettering av ellagen göras att gälla från innebärande rätt till fri transitering i ettnärområde till en eller flera elproduktionsanläggningar.Som lämplig avgränsning av närområdet kan gälla attproduktionsanläggningen skall finnas i samma kommuneller inom högst frånförbrukningspunkterna. Som ersättning tillnätägaren/nätägarna skall ersättning utgå för faktiskakostnader och för administration motsvarandesjälvkostnader.Utskottet förutsättes utforma erforderlig lagtext att gällafrån . Behövligt regelsystem kan utformas avNUTEK. Eventuella tvister i fråga om transitering fårhänskjutas till för avgörande. bör regler för helt fritransitering tillskapas, men detta behöver utredas isamband med översynen av ellagen, bl.a. för att få likartaderegler med våra grannländer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om komplettering av ellagen ienlighet med vad i motionen anförts.
mot · GF02N428 · 1992-01-27 00:00:00 — måste för att klara av energiförsörjningen på ettmiljövänligt sätt skapa förutsättningar för att allabiobränslen skall kunna utvecklas efter den potential somfinns inom respektive område.Det inhemska och förnyelsebara biobränslet torv kanhär spela en mycket viktig roll. Svensk torvindustri harkommit mycket långt när det gäller att utvecklaproduktionstekniken.Förbrukare i värme- och kraftvärmeverk har påmotsvarande sätt utvecklat en långt framskridenförbränningsteknik för torvbränsle. finns också denekonomiska bas som behövs både hos producent ochförbrukare.En grundläggande förutsättning för denna utveckling äratt oklarheter om torvens framtida ställning inom densvenska energiförsörjningen undanröjs. De rådandeoklarheterna kan få flera negativa konsekvenser:den avmiljöskäl önskvärda övergången till värme- ochkraftproduktion vid torveldade verk hindras,inganyetableringar av torveldade verk utvecklas,forskningoch vidareutveckling av torven upphör,torvindustrin fåringen framtidstro,de stora investeringar som gjorts itorvtäkter blir värdelösa.Torv -- ett biobränsleTorv skall betraktas och klassas som övriga biobränslen.Det totala torvuttaget får inte överskrida den sammanlagdatorvtillväxten. Med nuvarande bedömningar motsvarardetta en begränsning till 15TWh/år. Torvproduktion och förbränning ger vid dennanivå inte något nettotillskott av koldioxid.Torv skulle i första hand kunna ersätta importerat kol.15TWh motsvarar ungeför hälften av dagens kolimport.Det skulle innebära att av torvarsenalen skulle tas i anspråk. Det är alltså fulltmöjligt att undanta alla torvmossar som av olika skälbedöms vara skyddsvärda.Det är också viktigt att i internationellasammanhang hävdar att svensk torvutvinning upp till 15TWh skall klassas som biobränsle. måsteundantas på samma sätt som övrigt biobränsle iinternationella överenskommelser om begränsning avkoldioxidutsläppen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om torvens betydelse för denframtida energiförsörjningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att torven blir betraktad ochklassad som biobränsle.
mot · GF02Sf17 · 1992-01-31 00:00:00 — med anledning av skr. 1991/92:80 Invandrar- och flyktingpolitiken I skrivelsen redovisas den svenska invandrar-,invandringsoch flyktingpolitiken och invandringen tillSverige. Skrivelsen beskriver även flyktingsituationen ivärlden och roll i det internationella samarbetet.Flyktingsituationen i världenUnder rubriken beskrivs hur flyktingsituationen ser ut iolika världsdelar och exempel ges från olika länder.Ett av länderna under rubriken , somflyktingsituationen redovisas i, är . Redovisningengäller de irakiska kurder som flydde till under våren1991. Men inget nämns om de 27 000 irakiska kurder somkom som flyktingar och fortfarande finns kvar i tre läger i Turkiet.I augusti 1988 bombade irakisk militär byar och städer iden irakiska delen av . Ca 10 000 människorflydde över gränserna till och . I Turkietupprättades tre taggtrådsinhängnade militärbevakade läger.Turkiet vägrade internationella hjälporganisationer, somville ge bistånd, tillträde till lägren. Alla tre lägren har varitutsatta för sabotage i form av förgiftning av bröd.Levnadsvillkoren i lägren har stadigt försämrats, bl.a. vadgäller matransoner och sjukvård. Dödligheten bland barnenär hög.Lägren har fram varit starkt bevakade,men är lägren öppna och gör sitt bästa för attförmå människorna att återvända till . Eftersom derashem i inte finns kvar längre och antalet återvändandeflyktingar som saknar tak över huvudet redan är stort, såskulle ytterligare 27 000 flyktingar ställa till problem förUNHCR i Irak.Vid några tillfällen har delegationer från varit påbesök i lägren för att undersöka om det finns personer somhar släktingar i och skulle kunna komma ifråga föruppehållstillstånd här. Endast ett fåtal har fått sådanatillstånd. Ett tiotal har lyckats ta sig hit själva.Under våren 1991 tog beslut om att tillfälligtutöka flyktingkvoten med 1 250 personer. Det skulle i förstahand gälla kurder från . anser att en nydelegation skall sändas till flyktinglägren i för att taut särskilt hjälpbehövande -- barn, gamla, sjuka ochhandikappade -- som kvotflyktingar.Att dessa läger inte längre omnämns och att inget längregörs för att hjälpa dessa flyktingar är inte bara en skam förTurkiet utan även för andra europeiska länder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna --med hänvisning till den av beslutade utökadeflyktingkvoten /92 -- att särskilt hjälpbehövandeflyktingar från lägren med irakiska kurder i bör gesasyl i .
mot · GF02Sf201 · 1992-01-27 00:00:00 — 1990 beslutade att begränsa möjligheterna tillpensionering av enbart arbetsmarknadsskäl. Delvisberoende på att denna pensionering satts i system på ett sättsom inte var avsett. I förslaget markerades ocksåarbetsgivarens ansvar även för den äldre arbetskraften.Nu pågår stora strukturförändringar och nedläggningarinom basindustrierna i de nordligaste länen t.ex. inom stål-och gruvföretagen m.fl. stora företag iglesbygdslänen.Därvidlag ökar nu risken för att den äldrearbetskraften ska slås ut. Det är inte möjligt att i densituationen alltid hävda arbetslinjen.Det är orimligt att förvänta sig att äldre arbetskraft, somendast har kvar till pensioneringen, skall börja gåpå arbetsmarknadsutbildning och vara beredd att flyttasöderut. En sådan social omställning kan innebära storaproblem för de äldre, och är inte heller ett värdigt sätt attbehandla äldre löntagare som slitit ett långt arbetsliv, ofta40--50 år.I de undantagsfall då den arbetslöse önskar det, eller dåden begränsade arbetsmarknaden i norrlandslänen såmedger, skall naturligtvis arbetsmarknadspolitiskalösningar främst prövas.I beslut /90:SfU12, sades bl.a.: ''Också ifortsättningen kommer arbetsmarknadsskäl att vägas insom en del i en samlad bedömmning, då det gäller att taställning till pensionsrätten. Inte minst då det gäller äldreförsäkrade är detta av betydelse. ''I den utveckling som sker är det säskilt viktigt attstörre hänsyn tas till arbetsmarknadsskälen. I annat fallriskeras den äldre arbetskraften att slås ut, utan möjlighettill pensionering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bedömningen av pensionsrätt föräldre löntagare.
mot · GF02Sf202 · 1992-01-27 00:00:00 — För huvuddelen av dem som avlider, d.v.s. ca.85 %, eller ca 80 000 personer -- främst människor över 65års ålder -- utgår ingen allmänt tillämpad begravningshjälp.Begravningskostnader får därför i de flesta fall bestridasmed den avlidnes tillgångar och/eller med bistånd frånanhöriga. Är sådana tillgångar otillräckliga utgårerforderligt bidrag enligt socialtjänstlagen.Det kan mot denna bakgrund i och för sig hävdas att allaär tillförsäkrade en värdig begravning. Många äldremänniskor upplever emellertid en djup känsla av oro införtanken på hur begravningen skall bekostas. Sorg ochångestkänslor vid anhörigas bortgång fördjupas för deefterlevande då ekonomiska bekymmer till följd av låg löneller otillräcklig pension tillkommer. Att söka socialhjälptill begravningskostnader upplevs av många människor somdjupt förnedrande.Vårt sociala trygghetssystem saknar alltså uppenbarligenen viktig länk -- någon form av allmänt bistånd vidbegravningar. I och utgår begravningshjälpfrån motsvarigheterna till den allmänna försäkringen medca. 3 000 resp. 4 000 kr.En utredning -- SOU 1990:82 -- har kartlagt frågan omkostnader vid begravningar och förordat att visst stöd bordeutgå genom den allmänna försäkringen. För det storaflertalet förvärvsarbetande och till stor del även derasanhöriga utgår vid dödsfall begravningshjälp enligt olikakollektivavtalsgrundade tjänstegrupplivförsäkringar. Dettorde inte vara oskäligt om arbetsgivarnas ekonomiskaansvar i detta hänseende utsträcks till tiden efter att denanställde uppnått . Starka skäl talar alltså för atten allmän försäkring omfattande visst ekonomiskt biståndför begravningskostnader finansieras genom en höjning avarbetsgivareavgiften.Ovannämnda utredning föreslår att den allmännaförsäkringen borde täcka det mest ofrånkomliga vid enbegravning (som t.ex. kista, svepningsarbete etc.). Räknatpå priser skulle detta innebära ett belopp på ca.6 000 kronor. Om man räknar med ca. 95.000 dödsfall perår blir den totala årliga kostnaden för begravningshjälp 570mkr. Arbetsgivareavgiften skulle således behöva höjas medmycket måttliga för att täcka kostnaden. Detutgående stödet för begravningshjälpen skulle fortlöpandekunna anknytas till basbeloppet och t.ex. motsvara avav detta. Det är vidare rimligt att förekommandebegravningshjälp enligt kollektivavtalsgrundadetjänstegrupplivförsäkringar minskas med belopp sommotsvarar den allmänna begravningshjälpen. Genom ensådan samordning torde den ovan beräknade kostnaden förallmän begravningshjälp kunna reduceras med ca. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om en översynav bestämmelserna för den allmänna försäkringen i syfte attdäri inrymma även begravningshjälp enligt i motionenredovisade grunder.