mot · GG02Ub24 · 1992-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:1 Universitet och högskolor -- frihet för kvalitet BakgrundRegeringens proposition om universitet och högskolor --frihet för kvalitet -- innebär en bra början på en utvecklingmot valfrihet, mångfald och kvalitet inom högskolansområde som vi välkomnar och berömmer. I dess storahuvuddrag och i dess principiella inriktning stödjer vipropositionens intentioner. Men vi har också flera allvarligainvändningar. Vi kan inte heller låta bli att konstatera attfriheten är större på det verbala planet än på det reella --kan det vara så att man är rädd för att universitet ochhögskolor skall fatta beslut som inte uppskattas av depolitiker som har svårt att släppa tyglarna?Vår grundsynVi vill återupprätta plats bland världens främstaindustri- och välståndsnationer -- även inom akademiskutbildning och forskning. För Ny demokrati är investeringaroch satsningar inom den akademiska utbildningen ochforskningen en av de viktigaste och mest angelägnainvesteringar kan göra för att säkra ett fortsattframtida välstånd -- såväl materiellt som kulturellt. För attdessa investeringar skall kunna ge optimalt utbyte krävsenligt vår bestämda uppfattning att de akademiskalärosätena är verkligt fria och självständiga i allaavseenden -- vi tror på den klassiska och historiska frihetenför akademierna -- också som en garant för ett fritt, öppetoch demokratiskt samhälle.Utveckling genom och inom akademisk utbildning ochforskning kan aldrig styras eller frammanas av ettregeringskansli och ett utbildningsdepartement. Dynamikskapas genom individuella insatser, utförda i ett system medstora befogenheter och stort ansvar av personer, somerhåller rätt stimulans men som måste varaberedda att bli utbytta, om och när de inte uppfyller kraven.Vår övergripande strategi för akademisk utbildningUnder vill vi förutbildningskostnaderna tillämpa samma princip som förkostnaderna för sjukförsäkringen, dvs acceptera att de blirvad de blir med målet att så snabbt det går uppnå världenskvalitativt bästa akademiska grundutbildning. Vi villsamtidigt se till, att var och en som harbegåvningsförutsättningar för akademiska studier skall fåchans till sådana. Det är vår uppfattning, att det inte finnsnågra oövervinnliga motsättningar mellan kvantitet ochkvalitet i en akademisk utbildning, som utformas påvetenskaplig grund och med den utbildningsmetodik sådankräver.Besluten om satsningar på kvalitet skall fattas inom deenskilda lärosätena under i första hand deras egen kontroll.Staten anordnar en kontroll av kontrollen genomUtbildningsdepartementet. Denna kontroll skall i förstahand omfatta kvaliteten men också måleffektiviteten i denmeningen, att man tillser att nödvändiga satsningar görs,och att inte strävan efter effektivitet får medföra risker förkvaliteten. Det är givet, att det inte får förekommauppenbart slöseri, t ex av det slaget, att närvaro görsobligatorisk för att sysselsätta lärare eller att kurserdubbleras av samma skäl -- men sådant bör snabbt kunnaelimineras i en miljö, som på varje punkt premierar tävlanoch kvalitet.I dessa, i princip obegränsade, satsningar, skall det barafinnas en enda restriktion -- kvalitet. Det skall finnas platsför var och en som uppfyller de höga och kontrolleradekvalitetskraven -- men först när dessa uppfylls.Vår strategi innebär också, att varje lärosäte för sigkontrollerar kvaliteten på de studerande som accepteras.Det står dem fritt att välja mellan att göra inledandekvalitetsprov före inträdet eller att låta kvalitetskontrollenkomma efter en tids utbildning. Vi anser det inte vara merinhumant att låta dem, som visar sig inte klara studierna,avbryta dem än att aldrig låta dem få en chans.Skilj på akademisk och icke akademiskhögskoleutbildningDet är nödvändigt att den akademiska utbildningen ochforskningen är organisatoriskt åtskild från övrigpostgymnasial utbildning. På denna punkt tycker vipropositionen permanentar dagens s kinflationshögskolor -- dvs högskolor som bedriverutbildning som i kallas högskoleutbildning utan attvara det enligt vedertagna internationella normer. Vivälkomnar avskaffandet av de nuvarandeutbildningslinjerna och införandet av nya examensbegrepp.När det gäller examensbegreppen skulle vi hellre se enmer renodlad uppdelning i akademiska utbildningar somalltid skall bygga på vetenskaplig grund och övrigakvalificerade postgymnasiala examensutbildningar sombygger på beprövad erfarenhet och/eller konstnärlig grund.Förslagsvis skulle man i stället kunna ha beteckningarnaakademisk examen resp högskoleexamen. I beteckningenakademisk examen skulle ingå propositionenskandidatexamen och magisterexamen tillsammans med detraditionella akademiska yrkesexamina såsomcivilingenjörsexamen, läkarexamen, psykologexamen etc.Högskoleexamen skulle omfatta propositionenshögskoleexamen tillsammans med övriga (ickeakademiska) yrkesexamina såsom sjuksköterskeexamen,grundskollärarexamen, sociala omsorgsexamen etc. Vivälkomnar också beteckningen konstnärlighögskoleexamen.Akademiska examina skall endast kunna utfärdas viduniversitet och högskolor med fast forskningsorganisation.Större frihet i alla avseendenAkademiska lärosäten skall vara fria, självständigaenheter enligt gammal västerländsk tradition med ettabsolut minimum av statlig styrning. De skall självabestämma om utbildnings-/forskningsinriktning ochorganisation. De skall själva utse styrelse, rektor ochprofessorer. Fria akademiska lärosäten kan drivas i fleraolika juridiska former, t ex som stiftelser, kooperativ elleraktiebolag. En forcerad allmän avreglering är emellertidviktigare än att diskutera hur huvudmannaskapet skall vara.Låt gärna olika former av huvudmannaskap konkurreramed varann. Akademiska lärosäten skall fritt konkurreramed varann om studenter, lärare och forskare etc. Löneroch löneförmåner inom den akademiska världen skallhävda sig väl internationellt och sättas individuellt. Vi anserdet också angeläget att i lag slå fast att rätten attkommersiellt utnyttja uppnådda forskningsresultattillkommer både forskaren och högskolan.Fasta forskningsresurser på alla högskolor som önskarUr regionalpolitisk synpunkt är satsningen på regionalaoch lokala högskolor sannolikt en av de mest framgångsrikaoch med bestående effekter. har iblandfrågetecken satts för kvalitetsaspekterna på utbildningen.Vi vill förstärka dessa positiva regionalpolitiska effektersamtidigt som vi vill säkerställa kvalitetsaspekterna. Viföreslår därför att alla de högskolor som saknar fastaforskningsresurser skall kunna skaffa sig detta genom attsjälva fatta beslut om ett fast samarbete med någon av de befintliga högskolor som har fasta forskningsresurser.Ändringar i propositionens lagförslagVåra förslag till ändringar i propositionens förslag till nyhögskolelag är följande:1 kap.8 §Den grundläggande högskoleutbildningen skallväsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på denationella program i gymnasieskolan som syftar till fortsattaakademiska studier eller motsvarande kunskaper.Forskarutbildningen skall bygga på en grundläggandehögskoleutbildning.Kommentar: Alla nationella program i gymnasieskolankan knappast anses förmedla tillräcklig grund förhögskolestudier. Vi ser heller inget skäl till varförregeringen skall få medge undantag för konstnärligautbildningar som proppen föreslår.10 §UtgårKommentar: Vi ser inget skäl till varför det skall krävasregeringstillstånd för kommuner och landsting som villanordna högskolor.2 kap.4 §I styrelsen för en högskola skall högskolans rektor ingå.Styrelsen utser själv inom sig ordförande. Högskolan utsersjälvständigt flertalet av styrelsens övriga ledamöter.Styrelsen utser rektor. Lärare och studenter vid högskolanhar rätt att vara representerade i styrelsen.Kommentar: Vi vill ge högskolorna avsevärt större frihetän regeringen föreslår i proppen. Således tycker vi det ärsjälvklart att varje högskola själv utser flertalet i sinstyrelse, liksom att styrelsen själv inom sig utserordförande. Statsmakternas behov av insyn tillfredsställs avatt -- ej regeringen -- utser två ledamöter. Vianser det också vara givet att det är styrelsen för enhögskola som skall utse dess rektor i stället för regeringen.Vi ser heller inga skäl till varför de fackliga företrädarnaskall ha närvaro- och yttranderätt vid styrelsenssammanträden.7 § (ny)Högskola utan fakultet kan om den så vill vara filial tillhögskola med fakultet och skall då underordnas ochsamordnas med moderhögskolan och dennasfakultetsnämnder. Högskola utan fakultet avgörsjälvständigt vilken högskola den vill vara filial till. Beslutom vilken moderhögskola en högskola utan fakultet villtillhöra skall kunna omprövas. Moderhögskola är skyldigatt förlägga fasta forskningsresurser till sin/sina filialer irimlig utsträckning.Kommentar: Denna nya paragraf syftar till att tillvarataden flexibilitet och det nytänkande som ofta finns på demindre lokala högskolorna och att öka den positivaregionalpolitiska effekt dessa har. Bestämmelsen innebär ipraktiken också att alla dessa högskolor kan tillförsäkra sigfasta forskningsresurser genom att knyta sig till en högskolamed fakultet. Knytningen till en moderhögskolasäkerställer hög kvalitet, och valmöjligheten och rätten attompröva skapar positiv konkurrens.3 kap.1 §I tjänsten som lärare vid högskolorna skall i normalfalletingå att handha utbildning och forskning eller konstnärligtutvecklingsarbete. Till en lärares uppgifter hör också attfölja utvecklingen inom det egna ämnesområdet.Kommentar: Vi vill skärpa kravet på att utbildning ochforskning skall gå hand i hand.2 §Den främsta lärartjänsten är tjänsten som professor.Professorstjänster skall finnas inrättade i tillräckligomfattning för att forskning och utbildning skall kunnabedrivas på en hög kvalitativ nivå inom olikavetenskapsområden. Endast den som visat vetenskaplig ochpedagogisk skicklighet får ges en tjänst som professor.Kommentar: Vi anser inte att regeringen skall kunna gåin och utfärda närmare föreskrifter om behörighet ochbefordringsgrunder. Detta är frågor som högskolornasstyrelser har att besluta om.3 §Tjänster som professor tillsätts normalt för av tioår, om inte annat följer av andra stycket.Tjänster som professor får tillsättas för en bestämd tidkortare än , om det är fråga om 1. konstnärlig verksamhet, eller 2. adjungering till en högskola av någon som har sinhuvudsakliga verksamhet utanför högskoleväsendet.4 §Den som har fått en tjänst som professor kan skiljas fråntjänsten på de grunder som finns i lagen om offentliganställning. Professor har dock alltid rätt att få sin sakprövad i styrelsen för högskolan.Kommentar: Vi anser att proppen går för långt när detgäller anställningstryggheten för professorer.5 §Vid högskolorna skall det, utöver professorer, finnaslärartjänster som lektorer. En lektor skall varavetenskapligt kompetent. I en lektors arbetsuppgifter skalldet ingå både utbildning och forskning.Kommentar: Vi vill skärpa kravet på att utbildning ochforskning skall gå hand i hand.6 §Varje högskola bestämmer själv vilka lärartjänster somskall finnas där, även tjänster som professor och lektor,samt om de behörighetskrav och befordringsgrunder somskall gälla för tjänsterna.Kommentar: Vi anser inte att regeringen skall kunna gåin och utfärda närmare föreskrifter. Detta är frågor somhögskolornas styrelser har att besluta om.7 §Varje högskolas styrelse beslutar själv om vilka reglersom skall gälla avseende lärares rätt att vid sidan av sintjänst inneha anställning eller uppdrag eller utövaverksamhet som avser forskning eller utvecklingsarbeteinom tjänstens ämnesområde.Kommentar: Vi anser inte att lagen skall garantera engenerell rätt till sidouppdrag. Detta är frågor som skallavgöras av styrelsen för varje högskola.9 § (ny)Rätten att kommersiellt utnyttja uppnåddaforskningsresultat tillhör forskaren och högskolangemensamt. Det ankommer på varje högskolas styrelse attnärmare utforma dessa regler.Kommentar: Vi anser det angeläget att i lag slå fast atträtten att kommersiellt utnyttja uppnåddaforskningsresultat tillkommer både forskaren ochhögskolan.4 kap.2 §Den högskola som anordnar en utbildning avgör självvilka behörighetsvillkor som skall gälla för att bli antagentill utbildningen, utöver vad som angetts i 1 kap. 8 §.Sökande får icke diskrimineras eller kvoteras på grund avkön, ras, hudfärg, bostadsort eller liknande.Kommentar: Vi anser inte att regeringen skall kunnareglera behörighetsvillkoren. Vårt förslag innebär också ettstarkare skydd mot diskriminering och kvotering änregeringens föreslår.3 §Kan inte alla behöriga sökande till en utbildning tasemot, skall urval göras bland de sökande. Varje högskolabeslutar själv om urvalskriterier och urvalsprocess.Kommentar: Vi anser inte att regeringen skall regleradessa frågor genom föreskrifter. Detta är frågor som varjehögskola själv kan och skall besluta om.4 §UtgårKommentar: Regeringens förslag är odemokratiskt ochkränker föreningsfriheten.5 §Varje högskola får meddela föreskrifter om tillfälligavstängning av studenter.Kommentar: Vi anser inte att regeringen skall regleradessa frågor genom föreskrifter. Detta är frågor som varjehögskola själv kan och skall besluta om.6 §Varje högskola får meddela föreskrifter om att enstudent tills vidare skall avskiljas från utbildningen i de falldå studenten 1. lider av psykisk störning,2. missbrukar alkohol, narkotika eller liknande drog,3. har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet.Kommentar: Vi anser inte att regeringen skall regleradessa frågor genom föreskrifter. Detta är frågor som varjehögskola själv kan och skall besluta om.8 § (ny)Varje högskola har rätt till ekonomisk ersättning, s kstudentpeng, som är direkt proportionell till antalet antagnastudenter. Studentpeng skall utgå så länge studenternapresterar godkända studieresultat enligt uppställdakvalitetsnormer. Studentpengens storlek fastställs avriksdagen och skall vara av sådan storlek att den innebär ettstarkt incitament för varje högskola att anta alla behörigasökande.Kommentar: Vi vill med denna paragraf säkerställa enriktig dimensionering och resurstilldelning som uppmuntrarsåväl kvalitet och kvantitet som effektivitet. Vi vill attstudenternas val av högskola skall vara den starkastestyrfaktorn för resurstilldelning. Detta skapar positivkonkurrens och intresse att se till att studenterna presterarbra studieresultat.5 kap.UtgårKommentar: Vi anser inte att dessa frågor skall reglerasi lag. De kan med fördel hänföras till styrelserna för de olikahögskolorna och till utvärderingssekretariatet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar anta följande lydelse av 1 kap. 8§:Den grundläggande högskoleutbildningen skallväsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på denationella program i gymnasieskolan som syftar till fortsattaakademiska studier eller motsvarande kunskaper.Forskarutbildningen skall bygga på en grundläggandehögskoleutbildning,2. att beslutar anta följande lydelse av 2 kap. 4§:I styrelsen för en högskola skall högskolans rektor ingå.Styrelsen utser själv inom sig ordförande. Högskolan utsersjälvständigt flertalet av styrelsens övriga ledamöter.Styrelsen utser rektor. Lärare och studenter vid högskolanhar rätt att vara representerade i styrelsen,3. att beslutar anta följande lydelse av 2 kap. 7§ (ny):Högskola utan fakultet kan om den så vill vara filial tillhögskola med fakultet och skall då underordnas ochsamordnas med moderhögskolan och dennasfakultetsnämnder. Högskola utan fakultet avgörsjälvständigt vilken högskola den vill vara filial till. Beslutom vilken moderhögskola en högskola utan fakultet villtillhöra skall kunna omprövas. Moderhögskola är skyldigatt förlägga fasta forskningsresurser till sin/sina filialer irimlig utsträckning,4. att beslutar anta följande lydelse av 3 kap. 1§:I tjänsten som lärare vid högskolorna skall i normalfalletingå att handha utbildning och forskning eller konstnärligtutvecklingsarbete. Till en lärares uppgifter hör också attfölja utvecklingen inom det egna ämnesområdet,5. att beslutar anta följande lydelse av 3 kap. 2§:Den främsta lärartjänsten är tjänsten som professor.Professorstjänster skall finnas inrättade i tillräckligomfattning för att forskning och utbildning skall kunnabedrivas på en hög kvalitativ nivå inom olikavetenskapsområden. Endast den som visat vetenskaplig ochpedagogisk skicklighet får ges en tjänst som professor,6. att beslutar anta följande lydelse av 3 kap. 3§:Tjänster som professor tillsätts normalt för av tioår, om inte annat följer av andra stycket.Tjänster som professor får tillsättas för en bestämd tidkortare än , om det är fråga om1. konstnärlig verksamhet, eller2. adjungering till en högskola av någon som har sinhuvudsakliga verksamhet utanför högskoleväsendet,7. att beslutar anta följande lydelse av 3 kap. 4§:Den som har fått en tjänst som professor kan skiljas fråntjänsten på de grunder som finns i lagen om offentliganställning. Professor har dock alltid rätt att få sin sakprövad i styrelsen för högskolan,8. att beslutar anta följande lydelse av 3 kap. 5§:Vid högskolorna skall det, utöver professorer, finnaslärartjänster som lektorer. En lektor skall varavetenskapligt kompetent. I en lektors arbetsuppgifter skalldet ingå både utbildning och forskning,9. att beslutar anta följade lydelse av 3 kap. 6§ :Varje högskola bestämmer själv vilka lärartjänster somskall finnas där, även tjänster som professor och lektor,samt om de behörighetskrav och befordringsgrunder somskall gälla för tjänsterna,10. att beslutar anta följande lydelse av 3 kap.7 §:Varje högskolas styrelse beslutar själv om vilka reglersom skall gälla avseende lärares rätt att vid sidan av sintjänst inneha anställning eller uppdrag eller utövaverksamhet som avser forskning eller utvecklingsarbeteinom tjänstens ämnesområde,11. att beslutar anta följande lydelse av 3 kap.9 § (ny):Rätten att kommersiellt utnyttja uppnåddaforskningsresultat tillhör forskaren och högskolangemensamt. Det ankommer på varje högskolas styrelse attnärmare utforma dessa regler,12. att beslutar anta följande lydelse av 4 kap.2 §:Den högskola som anordnar en utbildning avgör självvilka behörighetsvillkor som skall gälla för att bli antagentill utbildningen, utöver vad som angetts i 1 kap. 8 §.Sökande får icke diskrimineras eller kvoteras på grund avkön, ras, hudfärg, bostadsort eller liknande,13. att beslutar anta följande lydelse av 4 kap.3 §:Kan inte alla behöriga sökande till en utbildning tasemot, skall urval göras bland de sökande. Varje högskolabeslutar själv om urvalskriterier och urvalsprocess,14. att beslutar anta följande lydelse av 4 kap.5 §:Varje högskola får meddela föreskrifter om tillfälligavstängning av studenter,15. att beslutar anta följande lydelse av 4 kap.6 §:Varje högskola får meddela föreskrifter om att enstudent tills vidare skall avskiljas från utbildningen i de falldå studenten1. lider av psykisk störning,2. missbrukar alkohol, narkotika eller liknande drog,3. har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet,16. att beslutar anta följande lydelse av 4 kap.8 § (ny):Varje högskola har rätt till ekonomisk ersättning, s.k.studentpeng, som är direkt proportionell till antalet antagnastudenter. Studentpeng skall utgå så länge studenternapresterar godkända studieresultat enligt uppställdakvalitetsnormer. Studentpengens storlek fastställs avriksdagen och skall vara av sådan storlek att den innebär ettstarkt incitament för varje högskola att anta alla behörigasökande,17. att beslutar att 1 kap. 10 §, 4 kap. 4 § samthela 5 kap. utgår ur lagen,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om akademisk utbildning och övrigkvalificerad postgymnasial utbildning,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om examensformer ochexaminationsrätt,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri lönesättning inom denakademiska världen,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strategi för akademiskutbildning,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fria universitet med olikajuridiska huvudmän.