mot · GF02Sk342 · 1992-01-27 00:00:00 — Utvärdering av den statliga fastighetsskatten Bakgrunden till införandet av fastighetsskatten:Den statliga fastighetsskatten tillkom 1984 och kom dåatt ersätta den tidigare gällande hyreshusavgiften. Detfrämsta motivet till lagens tillkomst var statens ökadeutgifter till bostadssektorn i form av bostads- ochräntebidrag samt skattesubventioner till egnahemsägare.Den dåvarande regeringen ansåg att införandet av statligfastighetsskatt var ''det instrument som tillsammans medräntebidragssystemet för ny- och ombyggnad bäst svarademot kravet på ett rättvis och solidarisktomfördelningssystem inom bostadssektorn''. Den statligafastighetsskatten kom även att omfatta hyresfastigheterhuvudsakligen innehållande /93 beräknas fastighetsskatten utgöra 7procent av statens inkomster, 15,6 miljarder /92 uppgick den statliga fastighetsskattentill , vilket är en ökning med 2,3miljarder jämfört med /91.Orsaken till de ökade inkomsterna är dels de nyataxeringsvärdena för småhus som infördes och dels denhöjda fastighetsskatten för kommersiella fastigheter frånoch med 1991.För hyreshus är fastighetsskatten som huvudregel 2,5procent av taxeringsvärdet. I proposition 1990/91:56föreslogs en tillfällig höjning av fastighetsskatten till 3,5procent, med anledning av ''den privata tjänstesektorn däröverhettningen varit särskilt påtaglig ''. Denantagna lagen är tidsbegränsad och den högre skattesatsengäller för inkomståren 1991 och 1992.Det marknadsvärde som ligger till grund förtaxeringsvärdet beräknas på ett genomsnittligtförsäljningsvärde före det år då allmänfastighetstaxering sker. Den senaste fastighetstaxeringenför hyresfastighet huvudsakligen innehållande lokalerskedde 1988. Marknadsvärdet som ligger till grund förnuvarande beskattning baserar sig alltså på 1986 årsmarknadsvärde. Nästa fastighetstaxering sker 1994 ochkommer att ha marknadsvärden som grund förbeskattning.En avreglerad kredit- och fastighetsmarknad har lett tillbetydligt större prisfluktuationer . Under enlågkonjunktur med fallande hyror kommerfastighetsskattens relativa andel av hyran att öka.De negativa konsekvenserna av fastighetsskatten:För många företagare och butiksinnehavare, exempelvisi , där taxeringsvärdena ökat kraftigt,innebär kombinationen av fleråriga hyreskontrakt och höjdfastighetsskatt väsentliga problem. Dessa kostnadsökningarhar för många butiksinnehavare tillsammans med denrådande lågkonjunkturen gjort att situationen blivitohållbar och fått konkurser, nedläggning och avflyttning tillföljd.Konkurser är dyrt för samhället; för enskilda människoroch för kreditgivarna. Småföretagen utgör ryggraden isvenskt näringsliv. Det är därför alltid angeläget attföretagares och butiksägares villkor är drägligaskattemässigt, inte minst i en lågkonjunktur.Att många butiker tvingas flytta eller slå igen fårnegativa effekter både . För det förstaär det förenat med stora kostnader att flytta. De faktiskaflyttkostnaderna kanske inte är de största utan kostnadenför att lämna ett känt läge och en upparbetad kundkrets ärmycket större.En innerstadskärna i en storstad som medmånga tomma butiker, restauranger och kontorslokalerskapar också en allmän förfulning och ödslighet.På får den gradvisa utslagningen av främstmindre butiker till följd att servicen till medborgarnaförsämras. Det drabbar framför allt äldre ochhandikappade människor.I är av totalt 350000 hushåll ensamhushåll. Det medför att det finns en storefterfrågan på närservice, i form av till exempellivsmedelsbutiker. De stora köpcentra som finns utanförinnerstadskärnorna lockar främst familjer med bil somhandlar en gång och utnyttjas alltså mer sällan avensamstående.Samtidigt som många mindre fristående butikerförsvinner från innerstaden, ökar de stora kedjornasstorköp i stadens ytterområden. Med ett fåtal aktörer påmarknaden finns risk för en oligopolsituation som verkarhämmande på konkurrensen.Affärsvärldens chefredaktör skriver iboken ''Den svenska utmaningen'', som har denamerikanske ekonomen ''The competitiveadvantage of nations'' som utgångspunkt, att''hemmakonkurrenter är företagets bästa sparringpartner.Det är ju lokalfienden som syns och somunderblåser oron. Hans konkurrens känns inte baraekonomiskt utan också emotionellt och personligt. Det ärden lokale konkurrenten som driver den enskildemedarbetaren, hans chef och alla andra i företaget attständigt bli bättre''.Mot bakgrund av detta resonemang är det lätt att se vilkakonsekvenser en utflyttning av kontor och butiker fråninnerstadskärnan skulle få för de kvarvarande aktörernaoch för konkurrensen exempelvis i detaljhandelsledet. Medett fåtal aktörer på en marknad blir utbudet och servicensämre vilket i sin tur kan leda till avfolkning ochförslumning av områden. Ett flagrant exempel på det ärvissa av de stora förortsområdena som saknar så gott somall form av närservice.Den höjda fastighetsskatten har också delvis bidragit tillden låga produktionen av nya fastigheter, till exempel iStockholm. Byggandet av kontors-, butiks-, fabriks- ochlagerlokaler i uppgick . Motsvarande siffra var och 632 579 kvadratmeter.Rapporten ''fastighetsmarknad 1991'',utgiven av fastighetskontor, visar attfastighetspriserna i sjunkit med 40procent mellan och hösten 1992.Handelns företrädare ser mycket allvarligt på detökande antalet konkurser och avflyttningen frånstadskärnor och centra. De menar att till och medlivsmedelsbutiker börjar slå igen i vissa områden iStockholm. När livsmedelsbutikerna flyttar då dör ettsamhälle relativt fort, något som kan skapaglesbygdsproblem i storstaden.För många mindre företagare, liksom för fastighetsägaremed en stor andel outhyrda lokaler, kan fastighetsskattenmotverka de tillväxtbefrämjande sänkningarna av andraskatter som genomförts. Det finns därför anledning attnärmare studera fastighetsskattens effekter utifrånerfarenheterna . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en skyndsamutvärdering av fastighetsskattens effekter främst iStockholmsområdet.