ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02A218 · 1992-01-27 00:00:00 — För den som är deltidsarbetslös gäller i dagbegränsningen 150 ersättningsdagar.När vederbörande erhållit har man att välja påatt antingen avstå helt från sitt deltidsarbete och helt levapå sin arbetslöshetsersättning, eller att avstå från a-kasseersättningen och leva på sin deltidslön.Det senare är i allmänhet en praktisk omöjlighet, detförra en mycket olycklig lösning.För de flesta som tvingats till en deltidsarbetslöshet ärförhållandet att man finns på en arbetsplats lika medmöjligheten att kunna komma ifråga för en utökaddeltidstjänst eller en heltidstjänst. Tackar man nej tilldeltidsarbete kan det vara mycket svårt att ånyo kunna fåmöjligheten till arbetstillfälle.En övervägande del av de deltidsarbetande är kvinnligaarbetstagare.Allrahelst för den som är i åldern 50--brukar detvara den enda chans man har att få mer och mer arbetstidper vecka, att man är i produktionen på arbetsplatsen ochkan bevaka sitt intresse för heltidsarbete.För den som tvingas säga upp sig från sitt deltidsarbete,söka heltidsarbete och därmed helt försörja sig genom a-kasseersättning, kan det vara stora svårigheter att kommatillbaka på arbetsmarknaden i t.ex. de åldrar som ovanangetts.Detta i sin tur innebär att man 1. får sin arbetstid nerdragen till deltid,2. klarar att arbeta man får utfyllnad frånarbetslöshetskassan ,3. säger upp sitt deltidsarbete och stämplar upp till 300alternativt beroende på ålder,4. fortsätter att söka arbete men helt utan ersättning.Vad ska man då leva av?Det krävs 5 månaders ny period av heltidsarbete innanett nytt villkor i försäkringen kan räknas. Var skall mankunna få detta arbete i dagens arbetsmarknadsläge -- dethar varit mycket svårt och har blivitmycket värre . En allmän möjlighet tillberedskapsarbete föreligger inte heller.För att få en rimlig möjlighet för människor att försörjasig genom en egen arbetsinsats bör man nu ompröva deregler som finns och som är oförklarbara för den drabbade.Det är hopplöst att tvinga människor till en helarbetslöshet i stället för att man som man själv tycker kanfå arbete och få chansen till en utökad arbetstid. Att tvingasvälja mellan att gå arbetslös helt och mellan att ha den deltidsom kan erbjudas är förlamande, då man vet sina villkor påarbetsmarknaden.Man borde se över reglerna och om inte annat är möjligtåtminstone förändra bestämmelserna för dem som har detextra besvärligt att få nya jobb -- de som är ca 50--ochsom praktiskt taget blir helt utslagna från jobb efter en långhelt arbetslös period.Arbetets stora värde för den enskilda människan får inteheller glömmas bort i sammanhanget. Lägg därtillmöjligheten att försörja sig genom en arbetsinkomst. Detmåste vi alla kämpa för. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avarbetslöshetsförsäkringen enligt vad som anförts i motionenför att underlätta för de deltidsarbetslösa att återkomma iheltidsarbete.
mot · GF02A219 · 1992-01-27 00:00:00 — I har det varit så att en personsom fått en yrkesskada inte har behövt lida någonekonomisk skada av detta genom att samhället har stått försjukhusvård, sjukhusförsäkring och sjukpension. I gengäldhar samhället ställt krav på att farliga maskiner skallförhandsgranskas i form av typbesiktning eller dylikt. I ochmed närmandet till EG kommer man i inte attkunna fortsätta att kräva förhandsgranskning av maskiner.Inom EG har i stället utvecklats ett system där tillverkarenensam ansvarar för maskinens säkerhet. Tillverkaren harett strikt produktansvar och ansvarar för alla skador enmaskin orsakar efter leverans. Avsikten är atttillverkaren genom ett sådant ansvar och risk att drabbasekonomiskt kommer att tillse att den maskin han tillverkarär så säker som möjligt och tillverkad efter gällandesäkerhetsregler. kommer att ansluta sig till sammaprincip genom en produktskadelag som skall träda i kraft 1juli 1992.Principen bygger på att den som drabbats av en skadaorsakad av en maskin skall stämma tillverkaren och fåersättning för den faktiska ekonomiska skada han/hon hardrabbats av. I kan detta vara svårt av följandeskäl. Den skadade har normalt inte drabbats av någonekonomisk förlust eftersom samhället ersätter denskadelidande. Den skadelidande kommer i flertalet fallinte ha kraft att driva en talan mot tillverkare eftersomhan/hon är sjuk och tämligen svag i jämförelse med etttillverkande företag.Därmed skulle även den preventiva effektskadeståndsansvaret ger inte fungera i och vi kanriskera att den svenska marknaden blir öppen för maskinermed en så låg säkerhet att tillverkarna inte vågar levereradem till marknader där ett skadeansvar fungerar.Mot bakgrund av det ovanstående är det nödvändigt attsamhället tar på sig att driva skadeståndstalan mottillverkarna i syfte att dels få ersättning för den ekonomiskaskada som samhället har drabbats av, dels för att uppnå denpreventiva effekt som risken av ekonomisk förlust utgör påmaskinernas säkerhet.Förslagsvis bör därför Arbetarskyddsstyrelsen få iuppdrag att driva samhällets skadeanspråk mot tillverkarevars maskin har orsakat en arbetsskada. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär attarbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att driva samhälletsskadeanspråk mot tillverkare vars maskin har orsakatarbetsskada.
mot · GF02A220 · 1992-01-27 00:00:00 — De s.k. kulturvårdsföretagens uppgifter, m.m. I regeringens budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil.12 sid. 11) anmäler kulturministern, efter samråd medarbetsmarknadsministern, att inom kultur- ocharbetsmarknadsdepartementen har bildats en särskildarbetsgrupp, som bl.a. skall studera möjligheterna av attfinna nya former för att driva s.k. kulturvårdsföretag.Kulturministern räknar med att i nästkommandebudgetproposition kunna lämna en redovisning av gruppensarbete.Vi välkomnar detta angelägna initiativ tillkunskapsutveckling och förhoppningsvis konstruktivtarbete ifråga om bl.a. arbetsmarknadspolitiskt motiveratoch välbehövligt stöd till skilda kultur- ocharkivinstitutioner i form av sysselsättningsbidrag ochberedskapsmedel m.m.Inte minst i inland har detta samhällsstöd enhelt avgörande betydelse för såväl vissa kultur- ocharkivinstitutioner som för möjligheterna av att skapameningsfulla och utvecklande arbetstillfällen.I har /1981--1990/1991 ett35-tal motioner lagts för att i olika avseenden stödjautvecklingen av ett av dessa s.k. kulturvårdsföretag,nämligen SVAR i Ramsele.SVARSs huvudverksamhet är mikrofilmning medproduktion och distribution förlagd till , ,och i samt Klimpfjälli , där totalt ca 100 personer är sysselsattamed kunskapsbaserad verksamhet. I allt väsentligtfinansieras verksamheten över lönebidrags- ochberedskapsmedel.SVAR är enligt vår mening ett väl fungerande exempelpå den stora betydelse som ett kulturvårdsföretag innebärbl.a. för sysselsättningen i glesbygd. Angelägnakulturvårdande uppgifter kan således kombineras med enaktiv och meningsfull sysselsättningspolitik i hårt utsattaregioner.Länsstyrelsen i hemställde i enskrivelse till den dåvarandearbetsmarknadsministern att en översyn borde komma tillstånd ifråga om de s.k. kulturvårdsföretagens uppgifter,organisation och långsiktiga finansiering m.m. Frågan omkulturvårdsföretagens framtida roll i ett kultur- ocharbetsmarknadspolitiskt perspektiv är en viktigangelägenhet för glesbygden.Vi anser därför att en parlamentariskt sammansattkommitté, förstärkt med experter och företrädare förkulturinstitutioner och kulturvårdsföretag, tillsätts meduppgift att skyndsamt genomföra en översyn avkulturvårdsföretagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skyndsam översyn avkulturvårdsföretagens uppgifter, organisation ochfinansiering.
mot · GF02A223 · 1992-01-27 00:00:00 — Arbetsmarknadsråden vid vissa beskickningar Vid beskickningarna i , , ochWashington finns inom den svenska utrikesförvaltningenfyra arbetsmarknadsråd stationerade.Regeringen utser arbetsmarknadsråden, som kommerfrån arbetsmarknadens organisationer, LO, SAF, TCO.Enligt den praxis som utvecklats har somarbetsmarknadsråd förordnats endast personer somföreslagits gemensamt av ovanstående parter. Det finnsdock inga bestämmelser om att tjänsterna skall förbehållaspersoner från arbetsmarknadens organisationer.Arbetsmarknadsråden skall bevaka frågor som främströr arbetsmarknad och fortlöpande rapportera till chefenför respektive chefen försocialdepartementet. Vidare även sprida kunskap omsvenska förhållanden vad beträffar dessa frågor.Med lika gott resultat skulle denna information kunnaskötas av befintliga beskickningars personal. Så är fallet i de länder, som inte har arbetsmarknadsråd.Sverige har en mycket ansträngd ekonomi. Därförmåste det ifrågasättas om de fyra arbetsmarknadsråden kanbibehållas inom utrikesförvaltningen.Befattningarna som arbetsmarknadsråd föreslås dras invid beskickningarna i , , ochWashington . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetsmarknadsråden böravskaffas,2. att till Arbetsmarknadsråd för budgetåret1992/93 anvisar ett förslagsanslag på .
mot · GF02A224 · 1992-01-27 00:00:00 — Fackliga organisationers uppsökande verksamhet För arbetsmarknadspolitiska åtgärder har underanslaget B 2 avsatts för otraditionella insatser.Beloppet avser delvis medel för fackliga organisationersuppsökande verksamhet. Hur stort beloppet är för dettaändamål framgår inte klart. Enligt vår uppfattning börmedel inte utgå för sådan facklig verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att medel inte skall anvisas förfackliga organisationers uppsökande verksamhet (B 2).
mot · GF02A227 · 1992-01-27 00:00:00 — ökar arbetslösheten inom olika branscher,inte minst inom byggsektorn. I sådana konjunkturer satsasofta statliga pengar på åtgärder av olika slag. En sådanåtgärd är satsningen på beredskapsarbete, vilket är bradärför att många annars arbetslösa personer får arbete ochviktiga projekt blir utförda.Det gäller dock att se till i en akut situation att interegelverket är sådant att ''snålheten bedrar visheten''. Ettpraktiskt exempel:En hembygdsförening planerar att ställa i ordning enkulturmärkt ankarsmedja för att den skall kunna bevarasför framtiden och också bli en historisk berättelse om detbruket för besökare (turister) som av föreningen tas emotav ideellt arbetande guider.Nu är de statliga reglerna sådana att en enskildhuvudman, som det här är frågan om, endast kan få 50 %av lönekostnaderna. I klartext betyder det att detta projektinte blir utfört därför att den ideella föreningen inte kan fåfram det antal som behövs.Det betyder att några murare och snickare får fortsättasin arbetslöshet och kulturbyggnaden inte får sin behövligaupprustning.Detta var ett projekt med några arbetstillfällenmen sammantaget i landet kan det röra sig om mångajobb som kunde ha blivit gjorda om reglerna hade varitannorlunda.Jag anser att i en besvärlig konjunktur så skulle störreflexibilitet kunna råda för det regelverk som styr ekonominför beredskapsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående regelverket förberedskapsarbete.
mot · GF02A228 · 1992-01-27 00:00:00 — Arbetslösa som startar egen rörelse Att starta ett eget företag kan vara stimulerandemen också otryggt. För många arbetslösa ungdomar är detemellertid ett steg ur arbetslöshet. En ungdom som har enbra affärsidé och är beredd att starta en egen verksamhet harmöjlighet att få hjälp . Föratt erhålla bidrag måste den sökande ha fyllt , varaarbetslös och anmäld som arbetssökande tillarbetsförmedlingen.Vidare krävs att den sökande inte kan få ett lämpligtarbete och inte är aktuell för någon arbetsmarknadspolitiskåtgärd. Bidrag kan även beviljas för den som inte ärarbetslös om det arbete som den sökande lämnar kan ges tillnågon arbetslös registrerad hos arbetsförmedlingen.Bidraget som beviljas utgår med ett belopp som motsvararersättningen från arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd. Från skattesynpunkt betraktasbidraget som ''inkomst av tjänst'' och är skattepliktigt samtsjukpenning- och ATP-grundande. Innan ett bidrag beviljashar det skett en prövning av affärsidén med tanke på att denskall ge varaktig sysselsättning och en tillfredsställandelönsamhet.I och då särskilt i inlandskommunerna ärungdomsarbetslösheten särskilt stor. Många yngremänniskor försöker sig här på att starta egna företag.Affärsidéerna är i många fall enkla att bedöma medanlönsamheten i de flesta fall är svår att bedöma. Det är svårtatt få ett nystartat företag att bli så inarbetatatt det ger inkomster som täcker både företagarens lön ochövriga omkostnader i företaget. har ien rapport visat att antalet konkurserstigit kraftigt samt att det övervägandeantalet konkurser är att hänföra till enmansföretag ellerföretag med mycket få anställda samt att flertalet av demsom gick i konkurs var nystartade företag.Det vore därför angeläget att de som startade nyaföretag hade stöd så attföretaget hann stabilisera sig något innan det skall ge bådelön och kostnadstäckning i övrigt. Bidrag till nystartadeföretag borde kunna beviljas av . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avmöjligheterna att förlänga den tid under vilken bidragetskall utgå.
mot · GF02A229 · 1992-01-27 00:00:00 — Utnyttjande av de arbetsmarknadspolitiska medlen I har fleraintressanta projekt genomförts med syfte att stimuleratillkomsten av nya jobb. Projekten har drivits i första handmed stöd av de arbetsmarknadspolitiska medlen men i närasamverkan med kommuner och berörda länsfunktioner.Avsikten har varit att öka utbytet av insattaarbetsmarknadsmedel genom att träffa verkningsfullaöverenskommelser om såväl berörda företag som medövriga intressenter eller aktörer.Verksamheten har i huvudsak skett inom ramen för des.k. Den stora fördelen med dettaförfaringssätt är att medlen kan användas med större frihetoch förenklat regelsystem, vilket bl.a. innebär att arbetetsker mer mål- och resultatinriktat. Den starkt begränsadebudgeten för de otraditionella medlen medger dock intenågon mer långsiktig satsning.I en uppföljning som genomfört avarbetsmarknadsverkets verksamhet framhållsnödvändigheten av att öka flexibiliteten i användningen avarbetsmarknadsmedlen och att förenkla regelsystemet. Ettstort steg i denna riktning skedde genom attanslagsstrukturen rationaliserades i innevarande årsbudget.Det är angeläget att fullfölja även den andradelen av förslag för att kunna uppnåfull effekt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att blir försökslännär det gäller arbetsmarknadspolitiska medel,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att av dearbetsmarknadspolitiska åtgärdsmedlen får en frianvändning.
mot · GF02A230 · 1992-01-27 00:00:00 — Många människor i gränstrakterna mellan ochSverige bor i ett land men arbetar i ett annat. Gränsen ses avdessa människor som en administrativ gräns. Förbindelsenmellan norrmän och svenskar är i många fall både vardagligoch naturlig. Men trots att det nordiska samarbetet varatlänge är det inte problemfritt att arbeta eller bo i fören eller tvärtom.Den s k endagsregeln gör att många svenskar somarbetar i blir helt utan skydd vid permittering ellerarbetslöshet. Det är ju helt omöjligt för t ex en arbetare påoljefälten i att återvända hem varje dag.Det är inte möjligt för norrmän att gå påarbetsmarknadskurs i . Att man skattar i det landman arbetar utan möjlighet till ränteavdrag för lån igrannlandet är självklart ett hinder för en gemensamnordisk arbetsmarknad.Norska medborgare får inte arbeta i svenska Televerketoch för att få arbeta som yrkeschaufför måste man varabosatt i . Det är inte möjligt p g a tullbestämmelseratt ha en norsk fritidsbåt uppställd i förvinterförvaring eller att ha en husvagn stående en längre tidutan att bli debiterad moms.Detta är några exempel på problem som kan drabbanorrmän och svenskar som bor i ett land men arbetar i ettannat, eller vill arbeta i grannlandet, men det är inte deenda exemplen. Många av dessa problem borde kunna gåatt lösa på ett för de i gränstrakterna boende bättre sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa bättre förutsättningarför en gemensam nordisk arbetsmarknad.
mot · GF02A231 · 1992-01-27 00:00:00 — Medel för reparation och underhåll av kulturella institutionsbyggnader Till följd av hårt ansträngd samhällsekonomi undersenare decennier har museer, teatrar och konsertbyggnaderinte kunnat repareras och underhållas i den utsträckningsom varit önskvärd. Därmed äventyras nu ett betydandesamhällskapital som verksamheten vid dessainstitutioner lider men.Sverige befinner sig i en period med svår och sannoliktväxande arbetslöshet. Utvecklingen påbyggarbetsmarknaden är mycket nedslående. Särskilt svårär situationen för den äldre arbetskraften.Mot denna bakgrund föreslår jag att särskildastatsbidragsmedel avsätts för reparation och underhåll avkulturella institutionsbyggnader. Avsättningen bör skegenom att medel ur reservationsanslaget B 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder på tiondehuvudtiteln, anslagspostenBeredskapsarbeten/Rekryteringsstöd, avsätts för dettaändamål. Regeringen har föreslagit att /93 beviljar drygt 2 770 milj. kr. för detta ändamål. Av detta belopp bör 100milj. avsättas för de av mig föreslagnabyggnadsarbetena.Medlen bör ställas till regeringens förfogande ochdisponeras för angelägna reparations- ochunderhållsprojekt vid kulturella institutioner.Som exempel på lämpliga objekt kan nämnasKonserthuset i . Renoveringsarbetena för dettahus är projekterade och klara för byggstart. De kan utförasi ett större sammanhållet projekt eller som etapper. Husetär av stort kulturhistoriskt värde. Arbetena är känsliga ochkräver arbetskraft med stor erfarenhet och gedignayrkeskunskaper. Sådana äldre yrkesarbetare finns nu atttillgå till följd av den svaga efterfrågan på byggarbetskraft. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att i statsbudgeten för /93 uranslaget B2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, anslagspostenBeredskapsarbeten/Rekryteringsstöd, avsätter 100 milj.kr.för statliga beredskapsarbeten,2. att ställer medlen till regeringens dispositionför reparations- och underhållsarbeten vid kulturellainstitutioner.
mot · GF02A232 · 1992-01-27 00:00:00 — Svensk företagshälsovård genomgår omvandlingsprocess. En anledning till detta är debeslut som antog . En annan anledningär den ökade medvetenheten från arbetslivet om de positivaeffekter beslut medför. Den företagshälsovårdsom nu är under utveckling skulle ha gynnat samhället ochnäringslivet genom att dessa skulle ha fått hjälp och stöd attforma en verksamhet med minskad risk för ohälsa ellerotrivsel. Därmed skulle samhällets kostnader för ohälsa ocharbetsmiljö minskas, som en effektivrehabiliteringsverksamhet, företagshälsovård i samverkanmed samhällets vårdgivare, skulle kunnakomma att vara uppbyggd.I budgetpropositionen föreslås att statsbidraget tillföretagshälsovården skall minskas. I och med detta kommerden omvandlingsprocess i positiv riktning som är på gånginom verksamheten att stanna upp och i vissa fall försämras.Därför motsätter vi oss förslaget om nedskurnastatsbidrag till företagshälsovården.Låt oss belysa effekterna av förslaget i den verklighetsom vi lever i med ett exempel.Inom Servicehälsan i har man tidigt riktat in sittarbete mot förebyggande och tidiga rehabiliteringsinsatser.Detta har också på olika sätt gett positiva både humanitäraoch ekonomiska resultat bl.a. i en studie av nack/skulderproblem, där man lyckades minska frånvaron medöver hälften för den medlemsgrupp på 19 personer somdeltog.Statsbidraget för Servicehälsan täcker avbudgeten. En minskning av intäkterna i dennastorleksordning skulle slå synnerligen hårt motverksamheten. En omfattande nedskärning av depersonella resurserna skulle bli nödvändig och detta skulleinnebära en kraftig reducering av insatserna. Servicehälsanskulle ej, som man gjort tidigare, kunna bidra på ett aktivtframgångsrikt sätt till att minska frånvaron och ta fram godaarbetsmiljöer.Dessutom skulle en minskning av statsbidragen utantvivel innebära en förändring av verksamheten, med eninriktning mot mer konsultverksamhet. Detta skulleinnebära att det enbart skulle vara arbetsgivaren somhandhar medlen, som skulle kunna efterfråga och beställatjänster. Arbetstagarna på golvet skulle inte ha möjlighetatt rådfråga företagshälsovården som det finnsmöjlighet till.Effekten av en uppstannande efterfrågan kommernaturligtvis att bli, att arbetsmiljöarbetet i stort kommer attminimeras väsentligt. Vidare kommer det attmedföra ökade kostnader för samhället, i form avoförändrat eller höjt ohälsotal. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidraget tillföretagshälsovården.
mot · GF02A233 · 1992-01-27 00:00:00 — Avveckling av befattningar som arbetsmarknadsråd Inom den svenska utrikesförvaltningen finns förnärvarande fyra arbetsmarknadsråd stationerade vidbeskickningarna i , , och Washington.Arbetsmarknadsråden utses av regeringen och hämtasfrån arbetsmarknadens organisationer.Sverige medverkar mycket aktivt i det internationellasamarbete på arbetsmarknadsområdena som bedrivs inomramen för bl.a. och verksamhet. Dettaarbete bedrivs inom ramen förarbetsmarknadsdepartementets sedvanliga arbetsuppgift. Iarbete inom deltar representanter för de mestrepresentativa arbetsmarknadsorganisationerna.Organisationerna på arbetsmarknaden har också självaen omfattande bevakning och uppföljning av utvecklingen iandra länder.I länder, där de svenska beskickningarna inte har särskiltutsända arbetsmarknadsråd, sköts bevakningen avhithörande frågor av befintlig personal.Med hänsyn till det ekonomiska läget och behovet attnoggrant pröva varje utgift över statskassan, finns detanledning att ifrågasätta bibehållandet av de fyraarbetsmarknadsråden inom utrikesförvaltningen.Med hänsyn till det internationella samarbete sombedrivs inom , och andra internationella organoch det arbete på det internationella planet som sker inomramen för arbetsmarknadsorganisationernas ordinarieverksamhet, torde den ytterligare verksamhet som kanerfordras på ett tillfredsställande sätt kunna handläggas avannan befintlig personal vid de svenska beskickningarnaifråga.Jag föreslår därför att befattningarna somarbetsmarknadsråd vid beskickningarna i , ,och dras in fr.o.m. 1993-01-01.Besparingen för halva budgetåret uppgår till 3.085.000kronor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avveckling av tjänster somarbetsmarknadsråd.