mot · GG02Jo4 · 1992-11-11 00:00:00 — med anledning av skr. 1992/93:13 Redogörelse med anledning av om miljö och utveckling -- UNCED InledningDagens miljösituation, ''Rio-året'', i jämförelse med densituation som rådde 1972, året för ,är oerhört mycket allvarligare. Insikten om att människanmed sitt nyttjande av mark- och vattenresurser samtförbrukande av ändliga resurser gav oläkliga sår fanns redandå. Men insikten om att vårt sätt att utvinna energi,transportera oss mm skulle ge upphov till storskaligaklimatförändringar fanns inte. Likaså saknades insikt omatt användningen av CFC-gaser kunde leda till att vårtskyddande ozonskikt skulle brytas ned i den omfattning somnu sker. Den storskaliga påverkan på ekosystemen har intevarit lätt att förutse. När vår kunskap brister, när det gälleratt förutspå konsekvenserna av ett visst nyttjande avnaturresurser, måste försiktighetsprincipen få råda. Det ärhög tid att ödmjukt inse begränsningarna av vår kunskap.Klyftan mellan i-länder och har fortsatt att ökasedan konferensen . Detta är i sig en orsak till ökadmiljöförstöring. Medan fattigdom orsakar vissa former avmiljöpåfrestningar, är den viktigaste orsaken till denfortsatta förstöringen av den globala miljön ohållbarakonsumtions- och produktionsmönster i industrialiseradeländer. En förändrad livsstil i i-världen är viktig för att enhållbar utveckling ska kunna nås.Det omfattande handlingsprogrammet måstefå genomslag i arbetet på alla nivåer nationellt ochinternationellt. skall förutom att skapa detlångsiktigt hållbara samhället i , vara drivande i detinternationella arbetet. Som i-land, med relativ rikedom,har vi den relativa handlingsfrihet många saknar.Detta innebär ett speciellt ansvar. En av de viktigastefrågorna att arbeta för är att en utjämning av resurserna kanske.NationelltKretsloppOm ett hållbart samhälle ska kunna nås måste dettabyggas utifrån kretsloppsprincipen. Det ska inte varafrämmande att använda priset som styrmedel för attbegränsa konsumtionen av produkter som är tillverkade avändliga resurser. Incitament måste skapas för att styra iriktning mot ökad återanvändning och återvinning avprodukter. Viktigt är också att styrning mot energisnålhetgynnas på olika sätt. I Riodeklarationen slås det i artikel 16fast att nationella myndigheter bör sträva efter att främjainternationalisering av miljökostnader som uppkommer tillföljd av produktion och konsumtion av varor som dethandlas med såväl nationellt som internationellt. Ettutredningsarbete på detta tema bör skyndsamt kommaigång. Det är viktigt att introduktionen av ett sådant systemkan kan komma till stånd så fort som möjligt. Eninternationalisering av miljökostnader, som innefattarprincipen om att förorenaren betalar, ochförsiktighetsprincipen, är viktiga åtgärder för att vridasamhället mot en hållbar utveckling. Endast inom sådanaramar kan en ekonomisk tillväxt tillåtas ske.KlimatkonventionenMålet att hålla mängden växthusgaser på samma nivå år2000 som 1990 räcker inte. Vi behöver arbeta fram planerpå hur vårt bidrag av växthusgaser kan minska på olikaområden. Enligt forskarna måste Världssamfundets utsläppminska med 50--. Vi har på oss att kommaner till den nivån och en större del av reduceringen måsteenligt forskarna ske i början av perioden. strävanbör dessutom vara att nedbringa utsläppen av växthusgaserännu mera för att ska få en chans tillindustrialisering. Våra målformuleringar på detta områdemåste naturligtvis ligga på en sådan ambitionsnivå att måletom en hållbar utveckling kan nås också på detta område.Det är viktigt att utforma konkreta handlingsprogram ,så att vi klarar av de båda målen att avveckla kärnkraftentill och minska utsläppen av växthusgaser. Detta kanske genom kraftfulla insatser för energieffektivisering,sparande och introducering av alternativa energislag påmarknaden.Trafiken är ett annat viktigt område för att kommatillrätta med klimatproblemet. I förhandlingsprocesseninför var den ledande nationen för att driva påatt transportsektorns miljöproblem lyftes fram. Hälften avkoldioxidutsläppen kommer ifrån trafiken. Arbetet med attfå fordonsparken mer miljövänlig genom stränga normer,miljöklassystem, krav om högsta koldioxidutsläpp medmera måste fortgå och bör verka för detta iinternationellt sammanhang. Arbetet med att gynnaintroduktionen av alternativa bränslen måste intensifieras.Dessutom är arbetet med att utveckla och introducerahållbara transportsystem av största vikt. Satsning påforskning för att öka kunskapen om vad som påverkartransportbehoven liksom ökad forskning och utveckling föratt ta fram nya miljövänliga transportsystem behövs.LivsstilsfrågorBåde vad gäller kretsloppsfrågor och trafik är det viktigtatt diskutera livsstilsfrågorna. Vi behöver en livsstilsdebattsom ger svar på frågor om hur vi i vårt vardagsliv kan levahållbart och i balans. Fortsatta resurser måste ges tillfrivilliga organisationer och projekt som arbetar med att fåut information om hur vi genom ansvarig livsstil kan minskaresursslöseriet och föroreningen av miljön.Konsumtionsmönstren är säskilt viktiga attuppmärksamma. Vad gäller trafikområdet är det viktigt attförstå varför bilen är så pass attraktiv som transportmedelför den enskilde. åker allt flera bil och allt fler sitterensamma i sin bil. Bilen är ett oöverträffat transportmedelnär det gäller att på obestämda tider transportera folk fråndörr-till-dörr. Ökad forskning måste till i avsikt att skapakunskaper om ett kollektivt transportsystem som också taransvar för resenären från dörr-till-dörr.Biologisk mångfaldTrots ökande motåtgärder harminskningen av världens biologiska mångfald,huvudsakligen till följd av förstörelse av livsmiljöer, alltförstort uttag av skördar, miljöförstöring och olämpligtinförande av främmande växter och djur, pågått oavbrutet.Om ska bli trovärdigt i det internationella arbetetmed bevarande av hotade arter och miljöer, måste vi levaupp till målen om att bevara den biologiska mångfalden ivårt eget land. I finns det drygt 100 akut hotade ochdrygt 900 hotade växt- och djurarter. Det är av största viktatt berörda sektorer, i synnerhet jordbruket ochskogsbruket, lever upp till sektorsansvaret om att nå det avsamhället fastslagna målet om bevarande av den biologiskamångfalden. Berörda av dessa målsättningar är ocksåfiskerinäringen och rennäringen. Vid all fysisk planering avvikt, bör i miljökonsekvensbedömningen också hotet motden biologiska mångfalden behandlas.Medvetenheten om att bevarandet av den biologiskamångfalden är en grundförutsättning för en långsiktigthållbar utveckling behöver öka. Den biologiska mångfaldenutgör den långsiktiga förutsättningen för alla nuvarande ochkommande produktionsmål. förband sig i och medundertecknandet att ta fram aktionsplaner för hur denbiologiska mångfalden ska bevaras. För detta kommer detbehöva göras landstudier för att öka kunskapen om hur vårtnyttjande av naturens tillgångar påverkar den biologiskamångfalden. En sådan studie bör sedan leda till att enkonkret handlingsplan tas fram för den biologiskamångfaldens långsiktiga bevarande. Uppföljning aveffekterna av den nya aviserade lagstiftningen på detskogliga området bör ske i syfte att få kunskap om hurmåluppfyllelsen på naturvårdsområdet nås.Nord--syd-konfliktenProblemen med global miljöförstöring kan inte angripasom man inte erkänner behovet av en minskning av energi-och råvaruförbrukning i i-världen och behovet av att utrotafattigdomen i u-världen. En grundläggande välfärd måsteutvecklas. bör verka för att en större andel av FN-systemets sammanlagda bistånd går till sådant sombosättningar, vattenförsörjning och avloppsanläggningar.Först om man tar problemen med fattigdomsbekämpningpå allvar kan resultat nås för att utveckla hållbara struktureri tredje världen. Ekonomisk tillväxt, social utveckling ochutrotande av fattigdom är de viktigaste prioriteringarna förutvecklingsländerna själva och detta är i själva verket enförutsättning för att de nationella och globala målen omhållbar utveckling skall uppnås.Nya additionella finansiella resurser behövs för attarbetet med ska kunna bli effektivt. Sverigeverkade aktivt för att få med de övriga i-länderna till enbiståndsnivå på av BNP. För att citera ur :''Med hänsyn till de fördelar för hela världen somgenomförandet av i sin helhet bör medförakommer en överföring till utvecklingsländerna av effektivamedel, bl.a. ekonomiska resurser och teknologi utan vilkade får svårt att till alla delar genomföra sina åtaganden, atttjäna såväl de utvecklade ländernas somutvecklingsländernas och hela mänsklighetens, inklusivekommande generationers, gemensamma intressen. ''Detta räcker emellertid inte, utan det är av stor vikt attSverige fortsätter sitt arbete med skuldavskrivning till deallra fattigaste utvecklingsländerna samt på internationellnivå försöker påverka andra industriländer att göra detta.Likaså bör internationellt fortsätta arbetet med attfå till stånd en rättvis världshandel. Detta skulle tillförautvecklingsländerna huvuddelen av de resurser de behöverför att ställa om till en hållbar utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationalisering avmiljökostnader i produkter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utarbeta planer förreducering av växthusgaser som syftar till att nå målet omhållbar utveckling,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att utveckla ochintroducera hållbara transportsystem och att stimulerautvecklingen av alternativa bränsleslag,4. att hos regeringen begär en utredning omhur man kan göra de kollektiva transportalternativen merattraktiva genom att stimulera forskning som syftar till etteffektivt transportsystem från dörr till dörr,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att i större skalautveckla alternativa bränsleslag,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av konkretahandlingsplaner för den biologiska mångfaldens bevarande,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av uppföljning aveffekterna på den biologiska mångfalden med anledning avden nya aviserade skogsvårdslagstiftningen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att i olikainternationella fora verka för att ekonomiskasituation skall förbättras genom att påverka andra stater attleva upp till 0,7-procentsmålet.