mot · GF02So430 · 1992-01-27 00:00:00 — Barnhälsovårdens framtida roll m.m. När den statsunderstödda barnavården infördes 1938fanns det 20 barnavårdscentraler, 43 stationer och 3 filialer.På tio år ökade dessa 66 barnavårdande organ till nära 1 600på . Efter en viss centralisering minskade antalet någotfram till . Då skedde åter en snabb ökningfrån knappt 1 1970 till nära 3 1976. Antalet harsedan inte ökat nämnvärt, men organisation ochverksamhet har förändrats.1943 nådde barnhälsovården av de nyföddabarnen i storstäderna och i övriga städer.På landsbygden nådde verksamheten inte mer än vart tredjebarn. Det dröjde innan barnhälsovårdennådde alla nyfödda barn.Barnhälsovården byggdes upp då entydigtmedicinska problem dominerade hälsobegreppet. Desskärnkompetens var och är fortfarande vaccinationer,systematiska kroppsundersökningar, kostrådgivning ochannan hälsorådgivning.Under den tid som barnhälsovårdens verksamhetutökats har också kunskaperna om barns utveckling ochbehov ökat. Uppmärksamheten på barns totala situationoch betoningen av tidiga och förebyggande insatser harintensifierats. Trots den utveckling som skett ärbarnhälsovårdens verksamhet fortfarande i storutsträckning bunden till den ursprungliga tanken omverksamhetens innehåll. efterfrågar föräldrar istörre utsträckning det som är relaterat till den traditionellakärnkompetensen än psykiskt och socialt inriktat arbete.Barnhälsovårdens pedagogiska uppgifter har inteunderstötts av ett pedagogiskt utvecklingsarbete. Depedagogiska arbetsuppgifterna har bl a därför inte heltintegrerats i barnhälsovårdens arbete. I de pedagogiskauppgifterna ingår föräldrautbildning.Riksdagen beslutade att en allmänföräldrautbildning skulle införas gällande tiden omkringbarnets födelse. Den skulle knytas till landstingens mödra-och barnhälsovård samt BB. I första hand skulle personalsom har den vardagliga och nära kontakten med föräldrarnamedverka vid föräldrautbildningen, dvs barnmorskor vidmödravårdscentralerna, barnsjuksköterskor ochdistriktssköterskor vid barnavårdscentralerna samtbarnsköterskor och sjuksköterskor på BB.I beslutet ingick att målet för verksamheten var attbarnfamiljerna skulle få en bättre situation. Vidare skulleföräldrar få stöd i sitt föräldraskap och inflytande över sinegen och barnens situation. Barn och ungdomar skulleförberedas för vuxenroll och eventuellt blivandeföräldraroll.För att nå målet fick verksamheten tre delmål-- ökade kunskaper-- möjligheter till kontakt och gemenskap-- möjligheter till medvetenhet om och påverkan avsamhälleliga förhållanden.Den statliga utredningen, , somutarbetat förslaget hade också uppdrag att bl a ge förslag tillföräldrautbildning under barnens förskoleålder och skoltid.Trots riksdagbeslut om införande av föräldrautbildningenligt barnomsorgsgruppens förslag fick den inte denuppbackning och det genomslag som förväntats.Föräldrautbildningen kring barnets födelse äridag ojämnt och olikvärdigt uppbyggd i landet. Det finnslandstingsområden som har en relativt god utbyggnad avföräldrautbildningen kring barnets födelse. över helalandet har dock verksamheten gått tillbaka under senare år.Orsaken kan vara brist på politisk uppbackning, låg statusdärför att sjuksköterskor/barnmorskor i stor utsträckning istället för läkare svarar för den. Bristande handledning ochkonkurrens med övriga arbetsuppgifter kan vara andraorsaker.Bakom framgångarna med föräldrautbildning i delandsting som har den mest utbyggda verksamheten liggerframförallt målmedvetna satsningar på fortbildning ochuppbackning från politiker och chefstjänstemän.Barnomsorgsgruppens förslag till föräldrautbildningunder barnets förskoleålder och skoltid har ännu intebehandlats av riksdagen.Barns och föräldrars situation har lyfts fram i mångasammanhang. Många föräldrar känner sig utsatta inför allade krav som ställs på föräldraskap genom tradition, socialttryck och av samhället. De flesta föräldrar har ambitionenatt vara goda föräldrar och är det också. Trots detta harmånga föräldrar genom brist på socialt nätverk behov avutbyte av erfarenheter och kunskaper med andra föräldrar.Det har visat sig att genom föräldragrupper har det socialanätverket stärkts och föräldrar, som kommit i kontakt medvarandra har skapat nya gemenskaper. Det är viktigt attföräldrautbildningen får status och ett sanktioneratutrymme inom framför allt mödra- och barnhälsovårdensram.Föräldrar med barn inom barnomsorg, oavsett om denär privat eller offentlig, och i skolan måste också gesmöjlighet att träffas till föräldrautbildning med denmålsättning som tidigare beslutat om.Barnhälsovården, som når så gott som alla barn ochderas föräldrar, har haft och har en stor betydelse förfolkhälsan. I det arbetet hardistriktssköterskan/barnsjuksköterskan den domineranderollen. Det är sjuksköterskan som har den tätaste och mestregelbundna kontakten med barnen och deras familjer. Detär sjuksköterskan som ser till att familjerna får denhälsovård som barnavårdscentralen kan erbjuda. Inommödrahälsovården har barnmorskan den uppgiften.Sjuksköterskan/barnmorskan är den person somhuvudsakligen står för kontinuitet och tillgänglighet ochsom sköter samarbetskontakterna. Det är därför främsthennes yrkeskompetens och personliga egenskaper som allra största betydelsen för kvaliteten på den mödra-och barnhälsovård som ges.I en av genomförd undersökningägnas cirka åtbarnhälsovård. Det motsvarar cirka 323 miljoner kronor.Den genomsnittliga läkartiden har beräknats till 20 minuterper barn, 0--, och år. Läkarkostnaderna har beräknatstill i hela landet.Barnhälsovården, som når så gott som alla förskolebarn iSverige, står för 0,5--av den totala hälso- ochsjukvårdskostnaden.I planeringen för införande av husläkare ochhusläkarsystem måste också diskuteras hurbarnhälsovården och mödrahälsovården skall ingå i ettsådant system.Det vore sannolikt till stort men för folkhälsan om detpreventiva arbetet som till stor del vilar på barnmorskorsoch sjuksköterskors insatser, blir utarmat i en fas närsjuksköterskans yrkesroll allt mer framstår somsjälvständigare och mer vetenskapligt förankrat genom bl aomvårdnadsforskning. Mot bakgrund av ovanstående hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad status och ökat stöd tillföräldrautbildning inom mödra- och barnhälsovården,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om föräldrautbildning inombarnomsorg och skola,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mödra- och barnhälsovårdensverksamhet och organisation i ett system med husläkare.