mot · GF02Kr409 · 1992-01-27 00:00:00 — Staten stöder föreningslivet med allmänna medel. Dettastöd har vuxit snabbt och uppgick år 1989till 7,5 miljarder kronor.Kommuner och landsting ger också föreningsstöd, 1989uppgick det till . Alltså sammanlagt 13 miljarder kronorav skattebetalarnas pengar används till att stödja föreningaroch organisationer.De statliga bidragen betalas ut som allmänna bidrag utan klar motprestation(315)som resultatinriktade bidrag med ett angivet mål(3 011)samtsom uppdragsersättning för att få viss prestation utförd(2 070)därtill kommer statliga lönebidrag till anställda hosföreningar. (2 088)Siffrorna inom parentes anger bidragens storlek år 1989i milj. kronor.De föreningar som får bidrag är stora och små, kändaoch okända. Allt från fackliga arbetsgivare-arbetstagare-organisationer, lantbrukets föreningsrörelse, religiösaorganisationer, idrottens studiecirklar, intresseföreningarför föräldrar, pensionärer, handikappade och invandrareo.s.v. till hobbyföreningar och politiska s.k.kulturföreningar.Som exempel kan nämnas att SIDA gav och LO . fick av i och av i . ABF erhöll från 12 olika statliga och regionala myndigheter.IOGT-NTO fick 24 000 000 kr.Vi vet den sammanlagda kostnaden, men uppföljningenoch utvärderingen av bidragen är dålig, för att inte sägaobefintlig. Därför finns det just inga underlag förstatsmakten att ompröva bidragen som i ställetschablonmässigt räknas upp och det har gått sålångt att många bidrag kommit att uppfattas som ettgenerellt stöd till organisationen och att staten -- ellerkommunen eller -- fått någon sorts offentligtansvar för den verksamhet som organisationen bedriver!Det finns inget samband mellan bidragens storlek ochutveckling av antalet föreningsmedlemmar. Nuvarandeuppläggning missgynnar nya organisationer med nyaframtidsinriktade idéer.Det finns egentligen inga som helst garantier för attföreningar som får bidrag är levande i bemärkelsen att deengagerar medborgarna.Dessutom plottras mycket utav stödet bort på allehandalokala företeelser vilket givetvis medför oproportionerligthöga förvaltningskostnader.Medlemmars egna avgifter har genom bidragen fått alltmindre betydelse för föreningarnas ekonomi, vilket hotarföreningarnas frihet och deras funktion som banbrytare förnya idéer.Det är nödvändigt att reformera hela systemet förförenings- och organisationsstöd.Skattebetalarnas medel kan definitivt utnyttjaseffektivare. Principer för bidragsgivning, beslutsunderlagoch icke minst uppföljning av beslutade bidrag måsteförbättras.De enorma belopp som utbetalas hänger givetvissamman med att föreningslivet antagit enormaproportioner. Och vice versa. finns det föreningar förnästan varje tänkbart behov. Ungefär 200.000 föreningar påriks-, regional och lokal nivå som tillsammans har mer än 31 milj. medlemmar.Organisationsbidragssystem måste reformeras. Dettabör ske i huvudsak efter följande principer:1. De allmänna bidragen knyts till föreningarnasmedlemsantal.2. De resultatinriktade organisationsbidragen tas bort.3. Avdragsrätt för frivilliga enskilda bidrag införes förstöd till föreningar som gör allmänna samhällsnyttigainsatser. Avdragsrätten begränsas dock till ett basbeloppper år.4. Avdragsrätten skall sålunda inte gälla bidrag tillorganisationer som tillgodoser medlemmarnas ekonomiskaeller politiska intressen.5. Uppdragsersättningar till föreningar ochorganisationer utgår efter regelrätt upphandling med tydligtangivande av upphandlad prestation och att dennaupphandling sker under full konkurrens. Uppdraget följsupp och kontrolleras.6. Stöd genom lönebidrag till handikappade skall utgåmed oberoende av var de handikappade arbetar. Alltsåsamma regler för näringsliv och offentlig administration,organisationer o.s.v.7. Stat, kommun och landsting skall inte betala lägrebidrag än ett och ett halvt basbelopp varigenom insatsernakan koncentreras och administrationskostnaderna sänkas.De nya reglerna genomförs successivt så attföreningar och organisationer får skäligt rådrum. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principerna för ett reformeratorganisationsstöd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om genomförande av reformenunder av ,3. att vid avslag på yrkande1, hos regeringen begär en ordentlig översyn av helaorganisationsbidragssystemet.