mot · GF02Ub28 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. Lärarutbildningen inom områdena vård, jordbruk,skogsbruk och trädgårdI regeringens proposition 1991/92:75 om lärarutbildningm.m. föreslås att en gymnasielärarexamen med inriktningpå undervisning i teoretiska ämnen eller yrkesämneninrättas. Den praktisk-pedagogiska utbildningen som skallföregå denna examen omfattar enligt förslaget 40 poäng församtliga kategorier. Den skall i princip vara lika uppbyggdför samtliga studerande oavsett ämnesteoretisk utbildning,yrkesutbildning och yrkeserfarenhet. I dessa avseendenvarierar emellertid de studerandes utbildning ocherfarenhet i så hög grad att det bör få påverka den praktisk-pedagogiska utbildningens utformning och innehåll.Jag har inget att erinra om förslaget rörandeämneslärarna men ifrågasätter om den utbildning som ärlämplig för dem också tillgodoser de blivande lärarna inomområdena vård samt jordbruk, skogsbruk och trädgård.Till vårdlärarutbildning rekryteras bl a sjuksköterskor,sjukgymnaster och arbetsterapeuter. De har i motsats tillämneslärarna redan i sin grundläggande utbildning studeratpsykologi och arbetsledning. De har även erfarenhet av attarbeta med patienter, samarbeta i arbetslag samt leda ochhandleda. Den praktisk-pedagogiska utbildningen bör utgåifrån dessa förhållanden.Den treåriga utbildningen till bl a sjuksköterska harpåbörjats och samtliga medellånga vårdutbildningar ärtreåriga 1993. Det kommer sannolikt att dröja till slutet avdetta decennium innan den nya kategorin börjat söka sig tilllärarutbildning varför denna måste varaanpassad till den bakgrund som de studerande nu har.Alltsedan vårdlärarlinjens (60 p) tillkomst har destuderande fått en ämnesfördjupning inom sittkaraktärsämne. Den utbildningen har integrerats med denpraktisk-pedagogiska utbildningen. Detta har varitändamålsenligt och i likhet med vad som anförts ipropositionen anser jag att de blivande lärarna bör haämnesfördjupning. Vårdhögskolorna har landsting somhuvudmän, medan lärarutbildningarna är statliga. Så längefrågan om ett förändrat huvudmannaskap inte är avgjordbör de blivande lärarnas ämnesfördjupning vara integreradmed den praktisk-pedagogiska utbildningen i sammaomfattning som för närvarande.Lärarutbildningen för lärare i jordbruk, skogsbruk ochträdgårdsskötsel (JST-lärarlinjen) har ocksåförberett för den treåriga naturbrukslinjen. Det innebär bla att vattenbruk tillkommit som en inriktning för blivandenaturbrukslärare. En viss komplettering av ämnesteoretisktinnehåll behövs därför, inte minst med hänsyn tillundervisningen på naturbruksprogrammet igymnasieskolan. Detta motiverar att utbildningen i enlighetmed propositionens förslag förlängs till 40 poäng. I likhetmed dem som studerar till vårdlärare har JST-linjenrekryterat studerande som ofta haft en omfattandeerfarenhet i fråga om arbetsledning, information m m.Medelåldern har varit betydligt högre än påämneslärarlinjen.Gemensamt för lärarutbildningarna inom de här berördaområdena är också att de blivande lärarna ställs införuppgiften att utbilda personer som i sin tur har till uppgiftatt utbilda andra. Vårdläraren skall i sin tur lära elever hurde skall tänka och arbeta pedagogiskt i det kliniska arbetetmed sina patienter. Detta är ytterligare en anledning till attden praktisk-pedagogiska utbildningen integreras med vissämnesteoretisk utbildning och utformas så att de särskildakraven tillgodoses.Lärarutbildningen i jordbruk, skogsbruk och trädgårdsamt lärarutbildning för sjukgymnaster ocharbetsterapeuter ges endast vid i är förhållandevis små och det har därförinte bedömts lämpligt att förlägga dem till mer än en ort.Samtidigt finns kravet att hela landet skall tillgodoses. Avden anledningen bedrivs dessa utbildningar sommodifierade distansutbildningar, på vårdlärarlinjen för allastuderande och på JST-linjen för en del studerande. Dettaär ytterligare en anledning till att dessa utbildningar måstefå ha möjlighet att arbeta inom annorlunda ramar än demsom propositionen anvisar för gymnasielärarexamen.Det finns således starka skäl för att lärarutbildningen förblivande vårdlärare och naturbrukslärare inte tvingas in,vare sig organisatoriskt eller innehållsligt, i den övrigagymnasielärarutbildningens former. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den praktisk-pedagogiskautbildningen för gymnasielärare inom områdena vård ochnaturbruk,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att gymnasielärarutbildningenför områdena vård och naturbruk skall kunna bedrivas iform av modifierad distansutbildning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet att ge kompletterandeämnesutbildning.