mot · GF02Ju825 · 1992-01-27 00:00:00 — har lägrekostnader och kan hålla lägre priser. Förmånga mindre företag har skattefusket blivit det främstakonkurrensmedlet.De slutsatserna dras i en doktorsavhandling av AgnetaEnström. I avhandlingen som presenteras i SAF-tidningennr 38/91 klargörs att företagen lätt hamnar i en ond cirkel.Marknadsmekanismerna sätts ur spel genom skattefusketoch en osund konkurrensen uppstår. Det leder i sin tur tillytterligare ökat skatteundandragande.Agneta anser att skattefusket leder till attvälskötta företag slås ut av ohederliga och mindrelivskraftiga konkurrenter. Det har visat sig att skattefusketleder till lägre vinster för företagen och höjd kostnadsnivå.Orsaken är att seriösa företag försöker möta konkurrensenmed ökad reklam och marknadsföring som leder tillkostnadsökningar.Riksåklagaren och har den 7 januari1992 till regeringen överlämnat en utredning angående vissafrågor om ekonomisk brottslighet. Slutsatserna i denutredningen är också att den ekonomiska brottsligheten ären hämsko på den seriösa näringsverksamheten. Om denekonomiska brottsligheten får mer allmänt fäste riskerar påsikt hela branscher att snedvridas konkurrensmässigt.Utredningen understryker också -- tvärtemot vad mångainom borgerligheten tycks tro -- att många enskilda drabbasdirekt av den ekonomiska brottsligheten. Leverantörer,långivare och andra som gör stora förluster genom brottmot borgenärer kan tvingas inskränka sin verksamhet ellert.o.m. gå i konkurs. Även när skadan drabbar statenkommer skadan ytterst att drabba alla medborgare. Somexempel nämner utredningen de 5 000 skalbolag somförekommer hos kronofogdemyndigheterna. Flertalet ingåri av ekonomisk brottslighet och är sammanlagtrestförda för i skatter ochavgifter.Självfallet är det av oerhört stor betydelse attallmänhetens uppfattning om rättvisan iskattelagstiftningen försvagas ju mer utbrett fusket blir. Pålite sikt luckras moralen upp, en process som dessvärreredan hunnit en bra bit på väg.Åtgärder på kort siktI motion om ekonomisk brottslighet somväcktes framhölls att läget förekobrottsbekämpningen var katastrofalt. Enligtöveråklagare i fanns ett antalmedelstora ekobrottsutredningar som inte kunde fullföljaspå grund av otillräckliga resurser. avslogmotionsyrkandena om förstärkning avutredningsresurserna vid rikskriminalens ekorotel och hosåklagarmyndigheterna för att möjliggöra särskildasatsningar på ekobrott.Situationen har inte på något sätt förbättrats under detgångna året.Vänsterpartiet anser att bör tillförasytterligare medel för inrättande av en finanspolis vidrikskriminalen bestående av åtta polismanstjänster och sexekonomer samt fyra polismanstjänster och två tjänster somekonomer vid rikskriminalens eko-rotel, tiopolismanstjänster och fem tjänster för ekonomer vid eko-roteln i , åtta polismanstjänster och fyra tjänsterför ekonomer i och sex polismanstjänster och tretjänster för ekonomer vid eko-roteln i medsammanlagt 23 200 000 kr.Styrning av resursanvändningenSystemet med fri resursanvändning som infördes förpolisen 1985 har lett till att framför allt de lokalapolismyndigheterna prioriterat annan verksamhet framförbekämpningen av ekonomisk brottslighet.Rikspolisstyrelsen saknar möjlighet att ingripa motmyndigheter som inte följer de av statsmakterna angivnaprioriteringarna. bör av statsmakternages erforderliga styrmedel för att kunna styraresursanvändningen inom ekobrottsområdet.Översyn av lagstiftningenVänsterpartiet föreslog i en motion atten utredning skulle tillsättas med uppgift att se över vilkabehov av förändringar av gällande lagstiftning somerfordrades för att stävja den ekonomiska brottsligheten.Kravet är ännu aktuellare. I den tidigare refereradeutredningen som gjorts av riksåklagaren ochrikspolisstyrelsen görs en genomgång av en lång radförändringar av gällande rätt som borde övervägas för attförsvåra ekonomisk brottslighet.I det följande anges några exempel på lagändringar somborde övervägas för att förebygga eller bekämpaekonomisk brottslighet.Rent allmänt bör lagstiftaren vid utformningen av nynäringsrättslig lagstiftning beakta intresset att minska ochinte öka möjligheterna till ekonomisk brottslighet.För att samhällets resurser skall kunna koncenteras påverkligt straffvärda beteenden bör vissaavkriminaliseringar, t.ex. av ringa bokföringsbrott,övervägas.Vissa regler om aktiebolag måste ändras. Inomrestaurangbranschen ökar kvalificerad brottslighet med s.k.beskyddarverksamhet. S.k. skalbolagsaffärer har växtsnabbt . Nya missbruk av reglerna uppkommerfortlöpande. En höjning av gränsen för lägsta tillåtnaaktiekapital borde övervägas liksom en skärpning avlikvidationsreglerna när ett aktiebolag saknar behörigstyrelse eller försummat att sändaredovisningshandlingarna till registreringsmyndigheten.Det bör införas regler om att beslut om näringsförbudskall registreras i aktiebolagsregistret. Härigenom kommerett näringsförbud att framgå av aktiebolagsregistret innanengagemanget i bolaget är avvecklat.En mycket grundläggande fråga på aktiebolagsrättensområde är s.k. ansvarsgenombrott. Det är ett stort problematt yrkeskriminella eko-brottslingar kan utnyttjaaktiebolagsformen för att undvika personligtbetalningsansvar på grund av sin brottsliga verksamhet.Med nuvarande regelsystem i aktiebolagslagen är detfullt möjligt att en person registreras som företrädare för ettaktiebolag utan att få någon underrättelse om det. Sådanapersoner kan därigenom oriktigt utsättas förbrottsmisstanke och utsättas för svåra lidanden helt ionödan. Det kan inte accepteras att reglerna har enutformning som kan ge sådana konsekvenser.Aktiebolags namn missbrukas ofta. Namnbyten användsför att försvåra insyn. En straffsanktionerad regel om attbolagets organisationsnummer alltid skall användas vididentifiering av bolaget skulle försvåra missbruk.Riksskatteverket har i sin delrapport ''Översyn avutsökningsbalken'' föreslagit att ett centralt rikstäckandekonkursregister införs. Möjligheten att upptäcka brott isamband med konkurser skulle öka omkronofogdemyndigheten hade uppgifter om tidigarekonkurser som vederbörande figurerat i. att en utomstående person används som ''målvakt'' i enlång rad bolag. Också skalbolagens ökade användning harökat angelägenheten av ett konkursregister.Skattebrottslagen trädde i kraft . Ingensamlad översyn av lagen har ägt rum. De ändringar somgjorts har närmast gällt detaljer. Under denna tidsperiodhar skattereglerna förändrats i betydande grad. Samtidigthar skattebrottsligheten ändrat karaktär. Det är nödvändigtatt det görs en samlad översyn av skattebrottslagen för attanpassa den till förändringarna i samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till för budgetåret1992/93 anvisar . utöver vad regeringenföreslagit eller således ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör geserforderliga styrmedel för att kunna styraresursanvändningen inom ekobrottsområdet,3. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppdrag att göra en samlad översyn av relevantcivil-, närings-, exekutions- och strafflagstiftning för attminska möjligheterna till och motverka ekonomiskbrottslighet.