mot · GF02Ub53 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. I propositionen om lärarutbildning föreslås bland annatatt den praktisk-pedagogiska utbildningen förgymnasielärare organiseras på ett sådant sätt att de olikalärarkategorierna utbildas tillsammans så långt det ärmöjligt. Utbildningen avslutas med engymnasielärarexamen. Förslaget innebär att samtligagymnasielärarlinjer som finns upphör från och /94 och ersätts av den nya utbildningen om40 poäng.Vårdlärarutbildning -- både för gymnasiet ochkommunal högskolaDen vårdlärarutbildning, omfattande 60 poäng, somfinns utbildar såväl för gymnasieskolans som denkommunala högskolans behov. Huvuddelen avvårdutbildningen finns inom landstingen och antalet lärareär ungefär lika stort inom gymnasieskolan som inom denkommunala högskolan.Förslaget i propositionen att samtliga''gymnasielärarlinjer'' skall upphöra från och /94 kan tolkas som att ocksåvårdlärarutbildningen för den kommunala högskolansamtidigt skall upphöra. Det vi menar är att det inte kanvara riktigt att tala om alla yrkesinriktadelärarutbildningslinjer som ''gymnasielärarlinjer''. Det tersig nära nog omöjligt att utifrån skrivningen i propositionenutläsa konsekvenserna för den ochdess lärare.Pedagogisk utbildning för högskolelärareI propositionen anges till exempel att den kommunalahögskolans lärare bör ha samma pedagogiska utbildningsom övriga högskolelärare, d v s ingen obligatorisklärarutbildning. Det kan vara värt att notera att i Ds 1992:1Fria universitet och högskolor, vilken nu är ute på remiss,föreslås en förkortad och förenklad högskoleförordning.Den ges i förslaget ett särskiltkapitel och i dess 6 anges följande:§ 6 Behörig som lärare i högskoleutbildningär den som 1. dels har gått igenom allmän utbildningslinje ellermotsvarande högskoleutbildning eller på annat sätt harförvärvat motsvarande kunskaper och erfarenheter,2. dels har gått igenom praktisk-pedagogisk utbildningmed den inriktning tjänsten avser, och 3. dels har de kunskaper och erfarenheter och denförmåga i övrigt som behövs för att fullgöra tjänsten väl.Att det saknas krav på praktisk-pedagogiskutbildning för de lärare som undervisar i den statligahögskolan innebär inte att detta inte skulle vara önskvärtoch bör framför allt inte tas som intäkt för att avskaffa dettakrav för den . Studenterna har underen rad år riktat stark kritik mot utbildningen i högskolan.Denna kritik resulterade i att den s k högskoleutredningentillsattes . Enligt utredningens förslag bör det fastställasen klart definierad pedagogisk behörighetsnivå förlärartjänster i högskolan, en ''akademisk lärarbehörighet''.Det finns enligt vår uppfattning inga skäl att avskaffa denlärarutbildning som finns för den kommunalahögskolan i avvaktan på att resten av högskolan får enlösning av sitt lärarutbildningsproblem.Den kommunala högskolanDen har sedan sin tillkomst 1980genomgått ett mycket omfattande och fruktbartutvecklingsarbete. Knappast i någon annan sektor avhögskolan har en så genomgripande omstrukturering avutbildningen ägt rum. Att detta kunnat ske är ett resultat avlärarnas dubbla yrkesutbildning(sjuksköterskeutbildning/motsvarande och lärarutbildning)och lärarnas stora arbetsinsats för att förverkligahögskolans mål. Det förs kontinuerligt en diskussion omolika modeller för kunskapsutveckling och hur utbildningenskall kunna förbättras. En pedagogisk diskussion som i deflesta fall saknar motsvarighet inom resten av högskolan.Nu står lärarna inom den införnya utmaningar i och med den förlängning avsjuksköterskeutbildningen från två till som regeringenföreslagit. De studerande blir då en mer heterogentsammansatt grupp eftersom vissa elever kommer frångymnasiets vårdutbildning och andra från rent teoretiskautbildningar. Detta ställer självfallet krav på storpedagogisk skicklighet hos lärarna. Dessutom skall deblivande sjuksköterskorna ges en egen pedagogisk kunskapeftersom de i sin yrkesutövning numera skall arbeta merhälsofrämjande.I den decentraliserade högskolan är det också lärarnasom skall utarbeta kursplaner m m för den nyasjuksköterskeutbildningen. De skall förbereda, genomföra,följa upp och utvärdera den utbildning som skall ge ossvälutbildade och kunniga sjuksköterskor.Vad som krävs i en modern och offensivsjuksköterskeutbildning är vårdlärare med god utbildninginom såväl vårdyrket som läraryrket. Det betyder att detäven fortsättningsvis skall finnas en praktisk-pedagogiskutbildning för vårdlärare i högskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en praktisk-pedagogiskutbildning för vårdlärare i högskolan.