ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02T812 · 1992-01-27 00:00:00 — Telekommunikationernas stora betydelse förutvecklingen inom både näringsliv och offentlig verksamhetär det nog ingen som motsätter sig idag.En satsning på telekommunikation kan varaglesbygdsregionernas sista chans att kunna bygga upp ettuthålligt näringsliv, att kunna användadistansöverbryggande teknik, att skapa förutsättningar föratt även göra glesbygden attraktiv.Regeringen har det yttersta ansvaret för att statliga verk,myndigheter och bolag organiserar och bedriver sinverksamhet så att regionalpolitiska hänsyn blir beaktade.Rationaliseringar och effektiviseringar måste naturligtvisgöras, men en samordning och en helhetssyn måste präglaarbetet så att inte målsättningen om regional balans gårförlorad.I dagsläget verkar alla krafter inom varakoncentrerade på omorganisation och effektivitet, denregionala betydelsen tycks man inte alls diskutera.På grund av riksdagsbeslutet om att inte tillåtataxehöjning från , drar nu nedinvesteringarna drastiskt. Risken är överhängande att detblir och framför allt dess glesbygd som drabbashårdast.Televerket måste trots ekonomiska problem ta sittansvar för glesbygden, och ytterst är det regeringen sommåste se till att glesbygden får sin rättmätiga del av tekniskutveckling. I stället för att nu snabbt skära ned personalenoch därmed göra sig av med kompetens, bör man användadenna personal för investeringar.Vi anser att investeringar enligt följande snabbt börkomma till stånd för att klara av att prata om en godtelekommunikation för hela landet:AXE-växlar till allariktnummerområden, detta är en förutsättning för attkvalitativa förbindelser skall kunna upprättas till periferaområden.Man bör bygga optokabelringar tillkommunernas, landstingens och statens enheter ikommunhuvudorterna, så att de kan effektivisera ochförbilliga den interna kommunikationen och öka servicentill sina kunder samt bli mindre sårbara. Digitala växlar kandå användas till datakommunikation, sändning avmeddelanden, effektivare drift av fastigheter,bildöverföring, osv. (ISDN).Digitalisering av allaknutstationer, för att få geografisk spridning på digitalaförbindelser, bl.a. för att öka mobiltelefonenstäckningsområde.Inom varje riktnummerområde bördessutom finnas teknisk beredskap att på kort varsel kunnaupprätta efterfrågade förbindelser av högre kvalitet som faxoch datex till rimliga kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om goda telekommunikationer äveni glesbygd.
mot · GF02T813 · 1992-01-27 00:00:00 — Lägre teletaxa till baltiska länderna Det går att ringa från till orter i de baltiskaländerna. Likaså går det att ringa i motsatt riktning. Iblandär det svårt, krångligt och tidsödande, men det finnsteleförbindelser. Och förhoppningsvis blir de allt bättre.Telefonsamtalen är emellertid dyra även när man ringerfrån . Den svenska taxan är så hög att det faktisktkostar mindre att ringa till i än till Rigatvärs över . Avståndet från exempelvis Stockholmtill är några tiotal mil, medan avståndet till ärmånga hundra mil.Behöver det vara så här? Bestämmer kvarlevorna avSovjetunionen fortfarande bl.a. teletaxorna i ? Jagförmodar att respektive baltiskt land självt önskar billigateleförbindelser med grannlandet Sverige.Nog finns det ett starkt intresse i riksdag ochhos vår regering för utvecklingen av förbindelserna med debaltiska folken. De är våra grannar. Men, som nämnts, detär faktiskt mindre dyrt att ringa från till orter påandra sidan jordklotet.Visst är det orimligt! Vad kan göra åt saken?Det är min önskan och förhoppning att regeringen vill talamed generaldirektör och styrelse. Med andraord ge en signal om att göra teletrafiken till ,och billigare -- exempelvis samma taxasom till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den orimligt höga teletaxan tillEstland, och .
mot · GF02T814 · 1992-01-27 00:00:00 — I dagens som enligt allmän uppfattning skallavbyråkratiseras och göras enklare att leva i, har postverketgått in för att krångla till det för medborgarna. Det jagnärmast avser är det portosystem, som gällerför organisationer.Tidigare har gällt att organisationer som skaffat ett s.k.abonnemangskort för sina försändelser fått tillämpa ettlägre porto än vad som gäller för privatpost.Det nya systemet innebär enligt den information somgått ut från postverket: Breven skall märkas med avsändareoch ett ''B''. Breven skall frankeras med ekonomibrevportoà 4:60 (tidigare 2:40). Breven skall räknas och antalet skallfyllas i på en följesedel. Brev och följesedel skall lämnas inpå postkontoret tillsammans med abonnemangskortet.Efter kvartalsvis redovisning av följesedlarna skall detöverskjutande beloppet (skillnaden mellan 4:60 och 2:30)betalas tillbaka.Det är ingen överdrift att påstå att systemet medför etthögst betydande merarbete för föreningarna, förutom attde måste ''låna ut'' avsevärda belopp till postverket undernågra månader.Andra affärsdrivande verk brukar anpassa sinverksamhet utifrån kundernas behov och önskemål. Detborde gälla också postverket.Jag är medveten om att postverket är ett affärsdrivandeverk, som endast skall målstyras men som i övrigt fattaregna beslut om verksamheten. Målstyrningen innebäremellertid att regering och riksdag sätter upp mål förservicenivå, kvalitet och lönsamhet.Enligt min mening innebär det ovan beskrivna systemetett avsteg från en acceptabel servicenivå, vilket bör påtalasav . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en serviceförsämring som densom postverket genomfört inte överensstämmer med de målriksdagen angett.
mot · GF02T817 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringens finansplan syftar till att skapaförutsättningar för ekonomisk tillväxt i . Detta föratt kunna trygga fortsatt välstånd och utveckling. Av storvikt är att denna utveckling kommer alla delar av vårt landtillgodo, även glesbygden och de mindre orterna ochregionerna.Småföretagens villkor och möjligheter till utveckling ärdärvid av utomordentligt stor och avgörande betydelse. Iglesbygden och på mindre orter står ofta småföretagen förså många arbetstillfällen att de är helt avgörande förbygdens eller ortens fortlevnad. Även inom regioner medstarka och expansiva centralorter kan mera perifert belägnaområden präglas påtagligt av glesbygdsproblem. Exempelpå sådana områden är de södra länsdelarna inomÖstergötlands län.Många småföretag i glesbygd och på mindre orterupplever en besvärande konkurrenssituation beroende påsin lokalisering. Långa transportavstånd, ofta dåligavägförhållanden och allmänna kommunikationer,svårigheter att få tillgång till samhällsservice för de anställdaoch för verksamheten är några faktorer som kan nämnas.En förutsättning som tenderar att bli alltmer avgörandeför företagsamhet i glesbygd är tillgången på snabba ochtillförlitliga förbindelser för telekommunikation. Detta inteminst med tanke på företagens möjligheter att verka i ettsamordnat . Det är därför av största vikt attglesbygden och de mindre orterna inte kommer i efterhandi utbyggnaden av telekommunikationerna i landet.Glesbygdens behov av goda telekommunikationer börtvärtom få hög prioritet även i jämförelse medbefolkningstäta och företagsintensiva regioner. Införandeav ny teknik eller andra åtgärder som syftar till förbättradekommunikationer och förbindelser bör tvärtom snabbtkomma till glesbygdens nytta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att godatelekommunikationer och andra förbindelser tillförsäkrasglesbygden i samma takt som övriga orter och regionerinom riket.
mot · GF02T818 · 1992-01-27 00:00:00 — Telekommunikationerna får allt större betydelse förnäringslivsutvecklingen i inland. Det är de endakommunikationsmedel som neutraliserar de långaavstånden, som annars är ett påtagligt problem förföretagen i tekniska utvecklingen inom detinformationsteknologiska området medför ständigt vidgademöjligheter att använda telekommunikationer inomnäringslivet vilket i sin tur påtagligt ökar företagens frihetvid val av lokaliseringsort. Det är en utveckling som inteminst förbättrar inlandskommunernas konkurrensförmåga.På senare tid har också flera nylokaliseringar avtjänsteföretag till inland kunnat göras tack varetillgången till moderna telekommunikationer.Telekommunikationerna får emellertid en reellbetydelse för näringsutvecklingen i inlandet först när allaföretag i området har tillgång till modernakommunikationsmöjligheter, något som i praktiken betyderanknytning till optokabelnät och . Det ärdärför en mycket angelägen regionalpolitisk fråga attoptokabelnätet byggs ut och anläggs i snabbtakt i inland.I detta perspektiv är den tidigareläggning av i och som regeringenföreslog och fattade beslut om i december1991 en mycket angelägen åtgärd för att förbättrautvecklingsförutsättningarna i dessa kommuner.Utbyggnaden har inte kommit igång och harinte redovisat orsaken till detta.Kommer inte optokabelnätets utbyggnad igång snarastoch anläggs inte i och Strömsundså fort som möjligt finns det en uppenbar risk för attmöjligheten att utveckla näringslivet i inlandbeskärs.Det är av största vikt att de beslutade förbättringarna avtelekommunikationerna utan fördröjning kommer till ståndoch att således i och Strömsundpåbörjas och byggandet av dessa fullföljs . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anläggning av iBräcke och i .
mot · GF02T820 · 1992-01-27 00:00:00 — möjligheter att ändra taxor Under höstriksdagen beslutades att ej fickbesluta om bl a föreslagna taxehöjningar. Detta var ettolyckligt beslut som redan har fått negativa konsekvenser.På grund av detta beslut har beslutat attminska planerade investeringar med ca 2 miljarder. För ettlän som får detta mycket negativaföljdverkningar. Detta eftersom stora delar av dessainvesteringar bl a i var planerade att genomföras iskogslänen och då bl a Värmland.Med hänvisning till dessa negativa konsekvenser anserundertecknade att det vore riktigt om omprövadesitt beslut om taxor m m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attbeslutet om taxor bör omprövas i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GF02T821 · 1992-01-27 00:00:00 — Grundläggande telekommunikation är för mångahandikappade något mer än en fungerande telefontjänst.Det är möjligheten att med hjälp av telekommunikationer ikombination med datateknik kunna utföra vardagligasysslor, upprätthålla sociala kontakter och delta isamhällslivet. Det innebär att man också avser sådanaviktiga sociala aktiviteter som andra, icke-handikappade,inte behöver telekommunikation för att utföra. Det kanvara när gravt rörelsehindrade, talskadade eller dövblindaanvänder elektronisk post eller datorkonferenser för attupprätthålla sociala kontakter. Eller när en gravtrörelsehindrad person använder videotex för att beställahem varor från affären eller när en synskadad person går ini en offentlig databas för att läsa ett dokument med hjälp avtalsyntes.Det föreligger viss oklarhet beträffande vem som haransvaret för att bra telekommunikationstjänster utvecklasoch tillhandahålles. Likaså vem som har ansvaret förfinansieringen.I det handikappolitiska programmet , vilketalla partier ställt sig bakom, framhålls att varje sektor harhandikappansvar och finansieringsansvar. Trots detta harinte mycket hänt inom de verksamhetsgrenar staten självbedriver eller bedrivit.Det är dags nu att slå fast denna princip inomtelekommunikationsområdet. För att få en solidariskfinansiering mellan olika operatörer kan t.ex. en fond bildasför finansiering och ansvaret regleras i lag. Det är ocksåviktigt att man i detta sammanhang övervägerbeslutsprocess och inflytandefrågor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundläggandetelekommunikation,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvars- ochfinansieringsprincipen.
mot · GF02T902 · 1992-01-27 00:00:00 — Försöksverksamhet med kollektiv beställningstrafik Utgångspunkten för den trafikpolitik som gäller ärriksdagens trafikpolitiska beslut våren 1988.I detta beslut lades grunden fast för trafikpolitiken på1990-talet. Det övergripande målet för trafikpolitiken är attmedborgarna och näringslivet i landets olika delar skallerbjudas en tillfredsställande, säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader.Det trafikpolitiska målet har indelats i delmål som gällertillgänglighet, effektivitet, säkerhet och regional balanssamt god miljö och hushållning med naturresurser.Trafikpolitikens inriktning skall präglas av valfrihet förkonsumenterna, mindre detaljreglering, vissdecentralisering samt av att konkurrens mellan olikatrafikutövare och transportlösningar främjas. Samtidigtskall möjligheterna till samverkan mellan olika trafikgrenaroch transportmedel tas till vara.Bra kommunikationer är en förutsättning för en levandelandsbygd. Bra kommunikationer behövs för att kunna resatill och från sitt arbete. Bra kommunikationer behövs för attkunna delta i utbildningar och olika kultur- ochfritidssysselsättningar.I dag finns inte dessa bra kommunikationer för mångamänniskor.Ett bättre utbud av transporter måste till. Enbeställningstrafik som även länstrafiken (som numerabedriver den regionala trafiken) skulle svara för vore ett sättatt öka tillgängligheten av kollektiva transporter.Jag anser att ett mera flexibelt trafiksystem måsteprövas. Jag anser att ett län (gärna ) på försök fårbedriva beställningstrafik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet medkollektiv beställningstrafik.
mot · GF02T903 · 1992-01-27 00:00:00 — Det är viktigt att teknik kan utvecklas inom mångaområden som t.ex. energiutvinning, prismärkning ochtransporter. Lagstiftningen som inte kan förutse den nyatekniken bör vara så utformad att den inte hindrarutvecklingen.Inte minst är behovet stort att få fram rena, snabba,effektiva transportmedel för olika former avkommunikation. I stadskärnorna behövs mindre,motordrivna, lättparkerade fordon. Den sparkcykel medmotor, betecknad GO-PED, som utvecklats, kanvara ett mycket effektivt transportmedel i stadskärnor. Omdessa små, motordrivna transportmedel i vissa fall skulleersätta bilen, kunde mycket utrymme vinnas och en bättremiljö skapas. GO-PEDEN bör därför inrangeras blandbefintliga transportmedel och tillåtas på samma villkor somcykel eller moped i asfalterade områden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att transportmedlet GO-PEDbör jämställas med cykel eller moped och tillåtas iasfalterade områden.
mot · GF02T905 · 1992-01-27 00:00:00 — Taxinäringen är avreglerad. Omställningen harinte varit problemfri, något som heller inte var att förväntaeftersom taxiföretagen, efter generationer av statligdetaljstyrning av verksamheten, saknade erfarenhet avkonkurrensutsatt verksamhet.Vissa uppenbara missförhållanden har uppstått. Så hartill exempel konkurslönegarantin systematiskt utnyttjatssom konkurrensmedel av mindre seriösa företagare. Denskärpta tillsyn från länsstyrelserna som framhålls ipropositionen, bilaga 14, är därför välkommen.I propositionen framhålls att länsstyrelserna ifortsättningen självständigt skall ansvara förmarknadsbevakning och konkurrensfrågor. En stor del avtaxinäringens inkomster kommer från den kommunalaupphandlingen och det är därför viktigt att kommunernainte genom olika administrativa åtgärder utestänger seriösataxiföretag och därigenom förhindrar en effektivkonkurrens.TaxameterkravetVid avregleringen framhölls mycket starkt att samtligataxibilar måste förses med kvittoskrivande taxametrar.Kravet vidhölls även för limousiner och skolskjutsbilareftersom konkurrensen med andra företag i annat fall skullesnedvridas. Det kan därför inte vara rimligt att kommunernu införskaffar egna taxibilar som inte uppfyller de krav påtaxiutrustning som krävs för andra åkare.Regelutformningen måste vara lika för alla.UppställningsplatserUppställningsplatser anordnas av kommunerna pågatumark och måste vara tillgängliga för samtliga fordon.På vissa ställen har det dominerande företaget tilldelatsspeciella förmåner med skyltning och turordning, någotsom försvårar kundernas möjlighet att fritt välja bil.Den kommunala markupplåtelsen måste vara neutralmot samtliga taxiföretag och kunden skall ha rimligmöjlighet att själv välja bil.FärdtjänstEn stor del av taxis inkomster kommer från denkommunala färdtjänsten. Kommuner och landsting måstedärför tillse att möjligheten till anbudslämning fungerar ochatt omfattande krav på datoriserad utrustning, som ofta ärav begränsad nytta för kunderna, gör att mindre taxiföretagutestängs från möjligheten att deltaga i färdtjänsten, ävenom deras priser är förmånliga.Det är heller inte tillfredsställande om landstingetsfärdtjänstorganisation integreras med beställningscentralenför endast ett taxiföretag och taximonopolet därigenomåteruppstår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att länsstyrelserna i den skärptatillsynsverksamheten för taxinäringen även skallkontrollera att kommunerna ger rimliga förutsättningar fören sund konkurrens inom taxinäringen.
mot · GF02T906 · 1992-01-27 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggandet av en .
mot · GF02T907 · 1992-01-27 00:00:00 — Kraven på alla vägtrafikanter blir allt större. De somalldeles extra känner av dessa krav är våra yrkeschaufförer.Det är ett stort ansvar att ha tunga fordon och vägar somarbetsplats.Förutom att det nödvändiga trafikarbetet måste utförasmed allt större miljöansvar -- vilket är en mänsklighetensoch naturens överlevnadsfråga -- så skall trafiksäkerhetenfrämjas. Alltför många drabbas av allvarligatrafikskador.Vid transport av farligt gods, t.ex. kemikalier och olja,är det nödvändigt med specialkunskaper om hurtransporten skall genomföras på ett säkert sätt men ocksåom vilka åtgärder som skall vidtas vid inträffadolyckshändelse. Det kan handla om att varna andratrafikanter, kunna kalla på rätt sorts hjälp och ha godkännedom om den aktuella lastens egenskaper.För att som yrkeschaufför kunna svara upp emot alla deolika krav som ställs är det nödvändigt med utbildning.Körskickligheten är givetvis det grundläggande för attundvika olyckor men speciellt när det gäller transport avfarligt gods krävs ytterligare kunskaper. För att förmedla denödvändiga kunskaperna behövs utbildningsplatser.I Kumla kommun har funnits entrafikövningsplats, den s.k. Ytongbanan, som efterhand harkompletterats så att utbildning kan ske där för den tungatrafikens behov. Personell kompetens har byggts upp ochlämpliga markområden finns för utvidgning avanläggningen.Kumla kommun och läns trafiksäkerhetsförbundhar tillsammans projekterat en utbyggnad av Ytongbanan.Med hänsyn till vikten av att en komplett anläggning förutbildning av yrkeschaufförer kommer till stånd ochmed hänsyn till det lämpliga läget i landet anser vi att statligtstöd bör ges till genomförandet av planerna. Detta bör gesregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt stöd till uppbyggnadenav ett utbildningscentrum för den tunga trafikens behov vidYtongbanan i Kumla.
mot · GF02T908 · 1992-01-27 00:00:00 — Handikappanpassad kollektivtrafik, m.m. Målsättningen med handikapp-politiken är att minimeraskillnaderna i livsvillkor mellan handikappde och ickehandikappade.Handikappanpassad kollektivtrafikDet är i många fall att föredra att handikappademänniskor kan använda den allmänna kollektivtrafiken istället för färdtjänst. Det ger den handikappade ökad frihetoch blir billigare för samhället.Några nämnvärda åtgärder trots beslut omatt handikappanpassa kollektivtrafiken har ännu intevidtagits. Det är t.ex. väsentligt att göra det möjligt förrullstolsburna att åka buss eller tåg i ökad utsträckning.Därför är det angeläget att beslut nufullföljs.RiksfärdtjänstAlla typer av färdtjänst bör ses som ett komplement tillkollektivtrafiken och inte som ett stöd enligtsocialtjänstlagen. Då skulle inte hemtjänstpersonal kunnaavgöra om en handikappad eller pensionär skall få göra enresa. T.ex. har det förekommit att en handikappadpensionär blivit nekad att åka och gratulera sin dotterboende utanför kommungränsen med motiveringen attbesökstiden var för kort. Jag anser därför att staten börbehålla ansvaret för riksfärdtjänst.BilstödTrots de förbättringar av bilstödet som genomfördes1988 finns det fortfarande brister som måste rättas till.Det är t.ex. väsentligt att man närmare definierar vadsom menas med funktionshinder. Arm-amputerade,personer som är armsvaga, och kortvuxna får i vissa fallavslag på sina ansökningar med motiveringen att derasfunktionshinder inte är tillräckligt förflyttningshämmande.Även andra skäl kan motivera en översyn av reglerna förerhållande av bilstöd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handikappanpassning avkollektivtrafiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvaret för riksfärdtjänst,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av reglerna förbilstöd.1
mot · GF02T909 · 1992-01-27 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att styrelsen för Riksfärdtjänstpermanentas som central myndighet för riksfärdtjänsten.
mot · GF02T910 · 1992-01-27 00:00:00 — Skärpta krav på taxametrar och databehandling I samband med beslut om avreglering avtaxinäringen skärptes bl.a. kraven på redovisning.Taxibilarna skulle utrustas med kvittoskrivande ochregistrerande taxametrar. Dessa ansågs ha ''ett påtagligtkonsumentintresse inte enbart för dem som har ansvaret förde samhällsbetalda taxiresorna utan också för allmänheten.(....) Med redovisningen skapas bättre möjligheter tillskattekontroll vilket i sin tur ökar förutsättningarna förkonkurrens på lika villkor inom branschen. ''I årets budgetproposition föreslås en skärpning avlämplighetsprövningen för taxitrafikutövningen. I sambandmed detta behandlas också vissa problem medplomberingen och placeringen av taxametrarna.Regeringen har givit trafiksäkerhetsverket i uppdrag attutreda frågan och vidta lämpliga åtgärder.Transportrådet har utvärderat resultaten av taxisavreglering. TPR konstaterar att taxametrarnaskvittoskrivning innehåller brister och att kvitton inte skrivsut enligt TSV:s föreskrifter. Problem med plomberingpåtalas också.Den registrerande taxametern registrerar köruppdrag.Enligt TSV:s föreskrifter skall data som registrerats kunnaöverföras till ett administrativt datasystem. Uppgifterna omköruppdraget skall kunna rekonstrueras i efterhand.Stor del av taxis köruppdrag är samhällsbetaldakreditresor. Detta innebär att stor del av data omköruppdragen skall överföras till administrativt datasystemför fakturering. TSV:s anvisningar innehåller inga krav påhur denna överföring skall ske och vilka krav som skallställas på säkerheten.Uppgifterna som lagras i de registrerande taxametrarnasom finns på marknaden och överförs till deadministrativa datasystemen som hör ihop med dessa, kanmed relativt enkla medel förändras. Ändringar som görssedan köruppdraget är avslutat, när exempelvisfärdtjänstresenären fått sitt kvitto och klivit ur taxibilen,redovisas inte heller enligt ''god bokföringssed''. Dettainnebär, att de som har ansvaret för de samhällsbetaldakreditresorna inte kan vara helt säkra på att den redovisningde erhåller innehåller helt korrekta uppgifter.Föreskrifterna gällande de registrerande taxametrarna,överföringen till administrativa datasystem ochredovisningen från dessa bör därför kompletteras så attavsikten med de registrerande taxametrarna uppnås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning av köruppdrag itaxibilar.