ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02K220 · 1992-01-27 00:00:00 — Den svenska datalagen har tillkommit för att säkerställaden personliga integriteten för enskilda människor.Datorinstrumentet skulle ej få användas till en otillbörligregistrering av enskildas förhållanden.Synen på datorregistrering och användningen avdatorregistrering liksom datorhjälpmedlet sett i ett störreperspektiv har snabbt förändrats genom åren.Enligt min uppfattning finns stor risk att datalagenförhindrar en sund utveckling av användningen avdatorhjälpmedlet i Sverige.Genom kriminaliseringen av registreringar enligtdatalagen, som är lovliga inom EG, kan ifrågasättas om dennuvarande datalagen är EG-konform. Genom denomfattande användning som förekommer inomföretagsamhet av dataregistrering av affärspartners ochkund- respektive leverantörsförhållanden skulle möjligenden olika hållningen till registreringsfrågor, somuppenbarligen föreligger mellan olika europeiska länder,kunna bli till ett handelsproblem efter sammanförningen avde länder som skall konstituera den gemensammaeuropeiska marknaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av datalagen.
mot · GF02K221 · 1992-01-27 00:00:00 — Myndigförklara svenska folket, låt dem komma till talsoftare!Finns det en tydlig riksdagsopinion för att låtamedborgarna ta ställning till viktiga förändringar i vanliglagstiftning, skall en opinionskontroll genomfolkomröstning bli möjlig. Den representativa demokratinbehöver inte stå ivägen för folkets direkta vilja, när viktigaavgöranden träffas i en levande demokrati.Med en utbyggd teknik bör konsultativafolkomröstningar förslagsvis kunna genomföras inom Axe-systemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsultativa folkomröstningar.
mot · GF02K222 · 1992-01-27 00:00:00 — Enligt gällande lag har så gott som alla utlandssvenskarrösträtt. Enda inskränkningen är att utlandssvensken någongång måste ha varit bosatt i . Rösträtten äremellertid inte grundlagsreglerad. De senaste årens debattoch utveckling har enligt vår uppfattning visat att detta ärotillfredsställande. Genom ett enda riksdagsbeslut medenkel majoritet kan svenska medborgare som vistasutomlands berövas möjligheten att utöva sin rösträtt. Det ärdärför av stor betydelse att skyddet för rösträtten förstärks.Detta bör enligt vår mening ske genom att nuvarandebestämmelser om utlandssvenskarnas rösträtt skrivs in i 3kap. Stadgandet bör därmed få följandelydelse:Rösträtt vid val till tillkommer svenskmedborgare som är eller har varit bosatt i riket.Den som icke har uppnått ålder senast påvaldagen har ej rösträtt.Fråga huruvida rösträtt enligt första stycket föreliggeravgöres på grund av en före valet upprättad röstlängd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att som vilande anta följandelydelse av 3 kap. 2 § regeringsformen:Rösträtt vid val till tillkommer svenskmedborgare som är eller har varit bosatt i riket.Den som icke har uppnått ålder senast påvaldagen har ej rösträtt.Fråga huruvida rösträtt enligt första stycket föreliggeravgöres på grund av en före valet upprättad röstlängd.
mot · GF02K224 · 1992-01-27 00:00:00 — Demokratin bygger på allmän och lika rösträtt för allamedborgare. Av olika anledningar befinner sig ett antalsvenskar utomlands under längre eller kortare perioder. Förmånga av dessa ger rösträtten en viktig anknytning tillhemlandet, inte minst känslomässigt.Det är en liten andel utlandssvenskar som faktiskt utövarsin rösträtt i de allmänna valen. En av orsakerna till dettaär att det praktiska förfarandet är onödigt komplicerat.Röstberättigad är den utlandssvensk som efter ansökaninom föreskriven tid uppfyller de för utlandssvenskarstadgade rösträttsvillkoren.Ansökningsförfarandet är komplicerat och bordekunna förenklas. Ingen svensk medborgare skall p.g.a.byråkrati och onödigt krångel behöva avstå från att nyttjasin rätt att rösta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förenklat förfarande vidutlandssvenskars deltagande i riksdagsval.
mot · GF02K225 · 1992-01-27 00:00:00 — Liberalismen uppstod som en frihetsrörelse mot kungligtenvälde, andlig ofrihet, aristokratiska privilegier ochekonomiska regleringar.Många äldre tänkare och filosofer har ansett att kungenvar utsedd av eller åtminstone regerade med Gudsvälsignelse. i det perspektivet är det inte så konstigt attdet i grundlagen, successionsordningen 4 §, regleras attKonungen (i förekommande fall drottningen) skall bekännasig till den rena lutherska läran så som det uttrycks i denAugsburgska bekännelsen och mötes beslut av år1593. Även prinsar och prinsessor måste uppfödas enligtdenna tro.I Regeringsformens första kapitel, första paragrafen ståratt ''All makt utgår från folket''. Därför bör folkets valdarepresentanter, riksdag, befria Konungen,drottningen, prinsar och prinsessor från den andliga ofrihetsom successionsordningens 4 § innebär. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar upphäva 4 § successionsordningen.
mot · GF02K226 · 1992-01-27 00:00:00 — Vårt land står inför ett beslut, som kommer att varaavgörande för folkets framtid på ett sätt som aldrig tidigarei vår historia. Jag syftar naturligtvis på frågan om eventuellEG-anslutning.Vi har beslut om att en folkomröstning skall ske, intemer. Oavsett när omröstningen blir, om den blir beslutandeeller rådgivande och om den skall ske separat eller isamband med allmänna val, så har vi ett stort problem -- hurkommer man ut med erforderlig information ochupplysning till det röstande folket?En information som är allsidig, objektiv och aktuell mensamtidigt lättillgänglig och lockande!Under hand har från regeringshåll utlovats erforderligamedel för information om EG-frågan, bl.a tillstudieförbunden. Det är mycket bra, men tyvärr intetillräckligt.Det gäller att nå alla människor -- hela svenska folket.Jag har ingen patentlösning på problemet, men vill i alla fallföreslå regeringen att överväga följande förslag tilluppläggning.-- Samarbeta med massmedia, TV, radio och dagspressefter i princip samma modell som tillämpades införhögertrafikomläggningen 1967.Ingen svensk medborgare kunde då säga sig varaovetande om vad som skulle ske och när, hur man skullebete sig och så vidare. Det handlade här visserligen om enföreteelse av annat slag, där vi efter fattat beslut skullegenomföra en mycket stor reform på ett enda klockslag,men jag menar att den principiella uppläggningen avinformationsarbetet var enastående och väl värd att ta efter.-- Informationen bör få en populär och enkeluppläggning i stil med TV:s ''Anslagstavlan'', givetvis imodifierad form. Den bör såväl i TV som radio ske på fastaklockslag, gärna i relativt korta inslag med en myckenhet avupprepning, och i pressen med inslagen på samma plats ochsamma veckodagar.-- Informationen kan lämpligen uppdelas i två klarturskiljbara block. Ett för fakta, där man genom statensförsorg ger odiskutabla och kalla fakta, samt ett block därman presenterar de olika teorierna och spekulationerna föroch emot anslutning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atti uppläggningen av informationsarbetet inför EG-folkomröstningen bör ett nära samarbete med massmedia iden riktning motionen anger övervägas.
mot · GF02K228 · 1992-01-27 00:00:00 — Grundlagsskydd för de homosexuella har hetsen mot homosexuellablivit öppnare. mördades en homosexuell manutanför i av nynazister. Kort därpåuttalade representanter för ett högerextremt parti attmordet inte var mord utan endast renhållning. Dettavidarebefordrades oavkortat av . Detta hadevarit både otänkbart och brottsligt om hetsen hade rörtnågon annan grupp t.ex. judar eller svarta.I augusti förra året utsattes RFSLs lokaler i ett bombattentat, åtföljt av flera hot från nynazistiskagrupper. Polisen rapporterar om attvåldsbrott mot homosexuella ökar.Dessa våldshandlingar och hot inspireras och möjliggörsav den ideologiskt grundade hets och ringaktning somuttrycks av extrema politiska och religiösa grupper. Dettycks vara tillåtet att hetsa mot homosexuella under politisktäckmantel.Många homosexuella kvinnor och män vittnar om hur dekänner sig kränkta, förföljda och förnedrade i synnerhetsom samhället inte i tillräcklig utsträckning tar avstånd fråndenna politiska och religiösa hets. Ett demokratisktsamhälle har en skyldighet att ge ett starkt stöd åt utsattagrupper. I har vi en lagstiftning somförbjuder hets mot folkgrupp. Homosexuella behöversamma skydd.Riksdagen och regeringen har infört nyaregler som diskriminerar homosexuella, trots att detta varotänkbart när antog propositionen omhomosexuellas situation i samhället (1987:124). Detta gällerbl a bostadsbidragslagen (1988:786),familjebidragsförordningen (1991: 1492). Man kan anta attdetta rör sig om misstag från och regeringenssida.För undvikande av flera sådana ''misstag'' måste ettgrundlagsskydd mot lagstiftning som diskriminerarhomosexuella införas.Utredningen om homosexuellas situation i samhället(SOU 1984:63) var angelägen om att dessa problem skullelösas. Utredningen föreslog (s 72) att ett skydd motdiskriminerande lagstiftning skulle införas i 2 kap 15 § RFoch 2 kap 20 § 1 st p 7 RF. Vidare föreslogs ett skydd mothets mot homosexuella i 16 kap 8 § BrB och 7 kap 4 p 11 TF.Propositionen tog inte upp dessa förslag. Erfarenhetenvisar att detta var en felbedömning. Förslagen hållerfortfarande och bör införas, med komplettering vad gällerhetsskyddet i den nya yttrandefrihetsgrundlagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd i regeringsformen motlagstiftning som diskriminerar homosexuella och om skyddmot hets mot homosexuella i ,tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen.
mot · GF02K231 · 1992-01-27 00:00:00 — Svenska medborgare bosatta utomlands har rösträtt iriksdagsval endast om de är upptagna i den s.k. särskildaröstlängden. För att bli upptagen i denna särskilda röstlängdfordras att man skriftligen anmäler sig till Riksskatteverketmellan ordinarie valår. Den somen gång varit upptagen i den särskilda röstlängden måsteförnya sin anmälan , annars mister dennesvensk sin rösträtt.När den särskilda röstlängden upprättades sommaren1991 inför höstens allmänna val upptogs omkring 19 400svenskar i längden. Många av dessa har först skaffat sigRSV:s blankett, kanske genom att skriftligen hos RSV ellerambassad rekvirera den, eller fått den genom utskicket tilldem som fanns upptagna särskilda röstlängd,därefter sänt den till RSV som efter upprättad röstlängdsänt ut röstkort och röstinformation till adress uppgiven avden röstberättigade själv någonstans på jorden.Systemet är krångligt. Dels passar tiderna illa med detkända mönstret hos många utlandssvenskar som väljer atthålla kontakt med sitt hemland genom besök i sommaren med början eller närskollov och semestrar mera allmänt börjar utomlands, inteminst i övriga utom . Dels skapar detta flödeav dokument ett ansenligt byråkratiskt merarbete hosRiksskatteverket, utlandsmyndighet och de svenskamedborgarna.En bättre ordning vore att den som en gång anmält sigtill den särskilda röstlängden kvarstår i densamma under enlängre tidsperiod utan ytterligare anmälan. På samma sättsom svenskar bosatta i i den absolut förkrossandemajoriteten fall inte behöver vidta några som helst åtgärderöver huvud taget för att bli upptagna i röstlängden ochkunna utöva sin grundlagsenliga rösträtt, borde svenskarbosatta utomlands själva behöva vidta så få åtgärder sommöjligt för att få rösta.Det brådskar med en omläggning av rutinerna för densärskilda röstlängden eftersom det till valen 1994 harkommit nya regler beträffande bosättning i ellerutomlands, vilka i korthet leder till att avsevärt många flerakommer att anses vara utflyttade än vad som varitfallet. Många som är utomlands på en relativt ,kanske på kontrakt eller på uppdrag i ett annat europeisktland sammanhängande med integration i ,blir inte upptagna i den allmänna röstlängden, och när dettaupptäcks har för anmälan till den särskildaröstlängden passerats med stora marginaler. Svenskar ute ivärlden som exempelvis arbetar med att länka sammanSverige med eller som arbetar för svenska företagborde inte ''premieras'' för detta genom att berövasrösträtten sig själva mer eller mindre ovetandes. Ennaturligare ordning vore att den som avfördes urbefolkningsregistret på grund av flyttning utomlands medautomatik också fördes över till den särskilda röstlängden.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lagändringsom syftar till att ur riket flyttade svenska medborgareautomatiskt förs över till den särskilda röstlängden ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GF02K232 · 1992-01-27 00:00:00 — Det goda samhället är ett välfärdssamhälle somsamtidigt är ett rättssamhälle. I detta samhälle finns detbåde rättigheter och skyldigheter och då såväl för detallmänna, alltså stat, landsting och kommun, som för deenskilda medborgarna. För övrigt föreligger här något av endubbelsidig rättsverkan på så sätt att det som är rättigheterför den ena parten är skyldigheter för den andra parten ochvice versa.I detta demokratiska samhälle finns ett ''osynligt''samhällskontrakt som i princip har sin grund i självamedborgarskapet. Kontraktets parter är å ena sidan detallmänna och å andra sidan medborgarna. Kontraktetsinnehåll är svårfångat och inte preciserat men får ansesutgöras av gällande regler och utförd verksamhet.Ett s.k. medborgarkontrakt skulle därvid kunnaprecisera medborgarnas rättigheter, särskilt dåskattebetalarens rätt till skattefinansierade tjänster. Ettsådant kontrakt kan bygga på sex grundläggande principer,nämligen myndigheternas öppenhet, medborgarnasinformation, tjänsternas tillgänglighet, medborgarnasvalfrihet, tjänsternas kvalitet och icke-diskriminering avmedborgarna. Sanktioner vid kontraktsbrott kan vara attden drabbade medborgaren får rätt till ex. förklaring,ursäkt och ersättning. På kvalitetssidan skulle föreskrivasmålstyrning, konkurrens, privatisering ochskadeståndsskyldighet. Konkret skulle detta kunnainnebära följande på vissa verksamhetsområden. Påskolsidan får föräldrar rätt till kontinuerlig information omde olika skolornas resultat för att kunna välja rätt skola.Inom sjukvården föreskrivs rätt till information omvårdenheternas prestationer för att patienten ska kunnavälja den bästa vården, men här ges också regler som bådeminimerar köer till behandling och väntetid på sjukhusen.På järnvägsområdet behövs regler om toleransgränser förtågförsening, biljettkö och telefonservice. Inomrättsväsendet bör också regleras god telefonservice,acceptabel utryckningstid för polisen samt rimlig väntetidför målsägande och vittne vid rättegång.Det finns utländska förebilder för sådanamedborgarkontrakt. Det ovan skisserade kontraktet finns iStorbritannien under beteckningen ''Citizen's Charter''.Det grundläggande beslutet togs och man avseratt fortsätta utvecklingen av kontraktsinnehållet. Allt dettatycks i princip ske under politisk enighet.Mot denna bakgrund borde man även i vårt landundersöka förutsättningarna för samt behovet ochlämpligheten av att tillskapa ett medborgarkontrakt isvensk tappning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medborgarkontrakt.
mot · GF02K301 · 1992-01-27 00:00:00 — har att fatta en mängd beslut som är avintresse och betydelse för personer med handikapp. Detkan gälla lagstiftning om lokalers tillgänglighet, stöd tilltaltidningar, krav på myndigheter att inom sittverksamhetsområde vidta speciella åtgärder etc.Riksdagen, som alltså ställer krav på andra, bör då föregåmed gott exempel och vara tillgänglig i vid bemärkelse.Enligt vår mening föreligger dock en del brister. Vi kanbörja med den fysiska tillgängligheten. I flera av de störreentréerna förekommer besvärliga trappor och dörrar somman får använda hela kroppen för att kunna öppna. Manborde, utan att eftersätta säkerheten, snabbt och utan störrekostnader kunna åtgärda detta.Lämpligt beläget sammanträdesrum saknas, likaså dentekniska utrustning som är nödvändig, t.ex. storbildsskärmsom möjliggör snabbutskrift för hörselskadade, ljussättninglämplig för synskadade, teleslinga m.m. I vår tekniskautrustning saknas i övrigt både texttelefon ochblindskriftsmaskin av nyare modell. Hur är det med vårutåtriktade information? Finns den helt tillgänglig påkassett eller textad video? Finns tillgång tillteckenspråkstolk vid behov?Vi är medvetna om att en utredning pågår om riksdagensframtida lokalbehov, men flera av de frågor vi tagit upp kaninte vänta. Vi önskar därför en snar utredning omriksdagens tillgänglighet ur handikappsynpunkt både förledamöter, personal och allmänhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar utreda handikapptillgängligheten iriksdagens lokaler i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GF02K302 · 1992-01-27 00:00:00 — I sitt direktörstal vid årshögtid den20 påtalade professor dentilltagande förslappningen och försämringen i bruket av detsvenska språket. Som exempel anfördes bl.a. politikernasoch byråkraternas ordval och språkbruk.I en riksdagsmotion aktualiserade vibehovet av en tjänst som språkvårdare i riksdagen.Konstitutionsutskottet avstyrkte motionen med följandemotivering: ''Det bör enligt utskottet ankomma påförvaltningsstyrelsen att avgöra om behov föreligger attgenom inrättande av en särskild tjänst eller på annat sättförstärka resurserna för språkvård i . ''Vården av det svenska språket blir alltmera angelägen.Konsten att skriva klart, skriva enkelt, skriva kort ochskriva svenska -- som uttryckte det -- tycksbli allt svårare. Ingen har t.ex. påstått att riksdagsspråketutmärks av just detta. Frestelsen att låta språket blibyråkratiskt och formellt är svår att motstå.Det är inte heller lätt att hålla språkkänslan levande närlektyren ofta består av utredningsbetänkanden,propositioner, motioner och utskottsbetänkanden. Tilldetta kommer att många ledamöter inte i sina tidigare yrkenhaft anledning att skriva texter som skulle bli offentliga ochoffentligt granskade.Såväl som Riksradio haranställt särskilda språkvårdare med uppgift att dels granskatexter, dels medverka i utbildning av dem som i sinaarbetsuppifter har att tala offentligt eller skriva texter föroffentligt bruk.En möjlighet är att en språkvårdare anställs i riksdagen.Hennes (eller hans) uppgift bör vara att leda kurser förriksdagens ledamöter och tjänstemän och att stå tillförfogande för enskilda ledamöter som vill ha sina utkast tillmotioner eller anföranden granskade från språkligsynpunkt.I vart fall bör uppdra åt förvaltningsstyrelsenatt utarbeta ett program för språkvården i riksdagen.Därvid bör också möjligheten att inrätta en särskild tjänstsom språkvårdare prövas.Skulle tveksamhet råda i utskottet om behovet av enförbättrad språkvård i -- detta gäller såvälanföranden i kammaren som motioner ochutskottsutlåtanden -- kan en remiss av motionen till SvenskaAkademien och ge vägledning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger riksdagensförvaltningsstyrelse till känna vad i motionen anförts om ettprogram för språkvård i .
mot · GF02K303 · 1992-01-27 00:00:00 — En riksdagsledamot bör ha rikliga möjligheter att vistasi och ha tid för sitt arbete hemma i valkretsen. Enövergripande tanke vid utformningen av riksdagenstidsschema och dess arbetsformer måste vara att detta kanförverkligas. Det finns tre framträdande bevekelsegrunderför detta.Den första är demokratisk. Den representativademokratin fungerar bäst om ledmöterna genom direktasamtal och studiebesök kan bilda sig en uppfattning om vadmänniskorna vill och tycker.För det andra framförs detofta i den allmänna debatten berättigade synpunkter på attmänniskor vill ha mer direktkontakt med ''sin''riksdagsledamot.För det tredje ställer även politisktaktiva människor numera krav på att kunna ha ettfungerande familjeliv parallellt med det politiskauppdraget. Det är lättare om man kan vistas mer påhemorten.Det tidsschema och de arbetsformer som idagarbetar med, innebär svårigheter för ledamöterna att få tidför sitt arbete hemma i valkretsen. Utskotts- ochkammararbete varvas och det betyder attledamöterna under måste åka till i stortsett . Följaktligen minskar tiden för arbetehemma i valkretsen och den styckas dessutom upp i kortareperioder.Det borde gå att utforma ett tidsschema ocharbetsformer i , som uppfyller krav på attledamöterna skall kunna vistas i sina valkretsar flersammanhängande perioder även under . Mittförslag är att riksdagsarbetet utformas så att ledamöternainte behöver åka till . Arbetet iutskott och kammare bör planeras så att det utifrånledamöternas perspektiv blir mer intensivt vissa veckor såatt man kan vistas bland väljarna i valkretsen eller på annathåll övriga veckor, förslagsvis varannan eller var tredje.Riksdagsutredningen bör få i uppdrag att redan i årförelägga förslag med denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar ge riksdagsutredningen i uppdragatt utarbeta förslag till nytt tidsschema och ändradearbetsformer så att riksdagsledamöterna får mer tid för sittarbete hemma i valkretsarna.
mot · GF02K304 · 1992-01-27 00:00:00 — Politisk sekreterare till riksdagsledamöter I vår demokrati fullgör riksdagsledamöterna ensynnerligen viktig funktion som i sig förenar flera skildaroller . Ledamöterna grundar sitt mandat på denenskilde väljarens röst men representerar också sin regionför att ytterst verka för hela riket.Ledamöterna driver en innehållsrik verksamhet på fleraområden. I gäller det främst arbete i utskottenmen också i kammaren och riksdagsgrupperna. Ihemmaregionen handlar det om kontakter med väljare ochpartiorganisation. Arbetsuppgifterna är många ochomväxlande. Det handlar om motioner, frågor ochinterpellationer men även uttalanden, intervjuer ochartiklar förutom det löpande arbetet med posthantering,sammanträden, personkontakter och pressmeddelanden.Till sin hjälp har ledamöterna förutom ett kombineratkontors- och sovrum (med bäddsoffa) teknisk utrustning iform av telefon, dator och telefax (delvis även i bostadenpå egen bekostnad) samt sekreterarhjälp (delad med fleraandra ledamöter).Det är en allvarlig brist att riksdagsledamöterna saknartillgång till egen politisk sekreterare. Denne funktonärsuppgift skulle vara att tillhandahålla underlag förgenomförandet av ledamotens ovannämndaarbetsuppgifter och därmed avlasta denne det politiskarutinarbetet. Sådan hjälp på hel- eller deltid är en rimlig rättför de riksdagsledamöter som önskar sådan. För övrigtdisponerar redan många kommunal- och landstingsrådpolitiska sekreterare.Tillgången till politiska sekreterare skulle naturligtvisföranleda viss kostnad. Denna utgift torde dock inte kunnabäras av ledamöterna själva i vart fall inte inom ramen förriksdagsarvodet eftersom väl nästan hela beloppet skulleförbrukas på en halv sekreterartjänst. Därför måstekostnaden bäras av allmänna medel. Detta kan ocksåmotiveras av den stora vinst som skapas genom höjdarbetseffektivitet och minskat tidsslöseri iriksdagsledamöternas verksamhet. Allt till nytta för helafolket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att läggafram förslag om politisk sekreterare till riksdagsledamöter.
mot · GF02K305 · 1992-01-27 00:00:00 — av BNP går till sjukvården. Det ärdärför naturligt att en så stor sektor av samhällslivethandläggs av ett särskilt utskott. Lämpligen kansocialutskottet och socialförsäkringsutskottet ersättas av ettsocialutskott och ett medicinalutskott, vardera med sittspeciella fackområde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar tillskapa ett medicinalutskott ienlighet med vad som anförts i motionen.