mot · GF02A434 · 1992-01-27 00:00:00 — Till skolanhar nämligen vid besök från angående utbildning avtrafikpiloter framförts önskemål om hjälp att starta en egenflygskola. Via ett regeringsuppdrag skulle TFHStillhandahålla hjälp med utveckling och utbyggnad av derasutbildningsbehov inom den civila luftfarten. Detta skulleresultera i en utbildning med hög kvalité ochflygsäkerhetstänkande och utan vinstintresse.KulturEn levande kultur är en viktig del i livskraftig region;är rikt utrustat såväl vad gäller det fastakulturutbudet som det fria kulturutövandet. Men statensstöd till kulturliv kunde vara bättre. Det finns enolycklig koncentration av svensk kultursatsning tillStockholm. Vi anser att en rimligare och mer rättvisfördelning av anslagen skall ske.Skissernas museum i grundades som en avdelning avkonsthistoriska institutionen vid Lunds universitet.Avsikten var att samla skisser till svensk dekorativ konst,främst den bildkonst som är förankrad i arkitektur eller påarkitektoniskt formade platser. Anledningen till att detkopplades samman med var att man därbehövde material för undervisningen i konstämnena.Från början var det mera ett arkiv än ett museum, detöppnades för allmänheten 1941. är det både enforskningsinstitution vid och ett offentligtmuseum. blev museet en institution vid Lundsuniversitet.Museet är det enda i för offentlig konst ochsamlingarna är störst i världen inom området. Det heternumera Skissernas museum.Kopplingen till och undervisningen ikonstämnen är inte nödvändig på grund av denaudiovisuella teknikens utveckling. Tvärtom hämmasmuseets utveckling av att det inte finansieras som detsjälvständiga museum som det är i praktiken.Vi anser i första hand att museet skall tillerkännas statusav ansvarsmuseum och finansieras på samma sätt somSveriges övriga sådana. I andra hand bör få iuppgift att pröva formerna för ett framtida statligt stöd tillmuseet. Detta bör ge regeringen till känna.Alunmuseet på ChristinehofAlun har en lång och viktig funktion i Europasekonomiska, kulturella och miljömässigautvecklingshistoria. Alunet har i mer än 5 varit en avde mest använda kemikalierna och använts till medicinsktbruk, färgning, garvning och papperstillverkning.Andrarums alunverk var en av största och säkrasteleverantörer men ligger nu i ruiner igen.Nu har visionerna dragits upp att börja projektera ettinternationellt och innovativt upplevelsemuseum medarbetsnamnet Alunmuseet -- en europeisk tidsmaskin.Museet skall göra det möjligt för besökaren att resa itiden, tillbaka till jordens forntid då alunskiffrarnabildades, man skall kunna åka i vagnar och möta Europashistoria med utgångspunkt från alunet, dess brytning,tillverkning och användning. Med sitt boardingcard skallman kunna välja olika språk och kunskapsnivåer under sittbesök, med teknikens hjälp suddas gränserna ut ochdimensionerna mångfaldigas. Genom upplevelser medlukter, ljud, scener, temperaturskillnader samt möjlighetenatt kunna välja olika nivåer och språk på sin resa skallbesökaren få en rolig och intressant totalupplevelse. Ibyggnaderna kommer det också att finnas ettexperimentarium för egna försök med alun. Vidare skallman kunna koppla av i en läsesal, restaurang eller gå enguidad tur på det forna industriområdet och se detta med''nya'' ögon. Under varma sommarkvällar arrangeras teateroch artisteri mellan de trolska slagghögarna och brotten.Målet är att skapa ett av intressantastemuseer/centra där service är ett begrepp och där det får vararoligt att lära sig kultur- och naturhistoria.Alunmuseet skall primärt byggas upp av Institutet förKulturforskning i utan offentliga medel ochdrivas som ett självbärande företag med beräknadproduktionsstart . Detta projekt är lämpligt förarbetsmarknadspolitisk satsning inom byggbranschen.Form Design Center i i har funnits ochmed undantag varit enda design center,dvs haft att informera och upplysa om nutida boende ocharkitektur, konsthantverk och konstindustri. Man har 20--30 utställningar i , ordnarvandringsutställningar, verkstäder för barn, debatter ochföredrag.Verksamheten vänder sig till hela regionen och harsådan karaktär att den ligger utanför den traditionellamuseivärlden. Vi anser därför att statligt bidrag borde gestill Form Design Center.Malmö Stadsteater/SymfoniorkesterMalmös två stora kulturinstitutioner, Stadsteateroch , har en utpräglat regionalkaraktär och vänder sig i sin marknadsföring till helaSydsverige.Vi har tidigare påpekat den koncentration av det statligastödet till kulturutbudet i som vi anserbör brytas.Malmö Stadsteater, med bred dramatisk och lyriskrepertoar, får 387 grundbelopp budgetåret 91/92, varav 35grundbelopp avser teaterorkestern. Ett samverkansavtalfinns mellan och MalmöSymfoniorkester (). Beroende påevenemangskollisioner och svårigheter att långsiktigtplanera de båda verksamheterna behöver Stadsteaterntillgång till bättre orkesterresurser så att MSO kan avlastas.Malmö Symfoniorkester har genom kompetentadministrativ och konstnärlig ledning skapat sig ettinternationellt rykte, men det statliga stödet är otillräckligt.MSO har 85 grundbelopp för 83 musiker. Somjämförelse kan nämnas , 170grundbelopp för 100 musiker.Vi föreslår att det statliga stödet avseende MalmöStadsteater och skall räknas upp.Malmö MuseerI samband med byggandet av ges rikatillfällen att knyta samman dåtid, nutid och framtid. MalmöMuseer, dvs Teknik- och , ,, , Stadsantikvarieenheten, kanhär spela en betydelsefull roll för ett ökat regionalt ochgränsöverskridande samarbete. Ett speciellt ansvar för attkulturen också ges ett naturligt utrymme vid projekteringenoch byggandet av har det statligabrokonsortiet.Vi anser att det åligger brokonsortiet att göraekonomiska satsningar på det kulturella området i syfte attöka kunskapen om historien, livsbetingelserna förr ochkopplat till den moderna utvecklingen med byggandet avbron.Skånska teatern i LandskronaTeatern är en viktig regional resurs för Mellanskåne.Den har i stöd från statenskulturråd, utöver det stöd man får av kommunoch . av kostnaderna förverksamheten måste teatern ''spela in''. Det är vida störrekrav på självfinansiering än vad som ställs på andra teatrar.Detta krav gör att teatern lever ekonomiskt osäkerteftersom den är beroende av att varje spelårs föreställningarblir framgångsrika.i anser att Skånska Teatern skall få statligt stöd enligt deregler som gäller för regionala teatrar d v s som s kgrundbelopp.Detta bör ge regeringen till känna.Ystads TeaterTeatern har funnits i snart. Den drivs av enstiftelse. Verksamheten är ett vitalt inslag i kulturlivvilket syns i besökssiffrorna. Men lokalen är gammal ochsliten.Hundraårsdagen ska firas . För attextra celebrera denna dag har stiftelsen under många åragerat för att teaterlokalen ska vararenoverad invändigt. För att finansiera invändig renoveringhar stiftelsen sökt och fått bidrag från olika håll, tyvärr intetillräckligt.Vi anser att stödet från staten bör ökas genom attytterligare bidrag beviljas ur anslaget för icke-statligakulturlokaler B4.Detta bör ge regeringen till känna.Skånehantverk i LandskronaStiftelsen startade i 1984med kommun, och länsamt som huvudmän. Stiftelsenhar till uppgift att svara för hantverkskompetens inomkulturföremålens värld och för lärlingsutbildning ikulturhistoriens tekniker. Här finns arkitekter, stuckatörer,möbelsnickare, förgyllare, träsnidare, textilkonservatorer,vävare, bokbindare, gjutare, silversmeder, stenhuggare,porslinsrestauratorer och tapetserare. Sammantaget är ett50-tal personer knutna till verksamheten, 20 verkstäder --egna företag -- med en omsättning på 0,5--vardera.Med hänsyn till bredden på verksamheten saknarSkånehantverk motsvarighet i Europa.Skånehantverk kan bli en stor nationell ochinternationell tillgång -- rätt utnyttjat. En anknytning tillforskningen vid med tvärvetenskapliginriktning skulle ge verksamheten en naturlig forsknings-och undervisningsgrund -- vad gäller såväl det praktiskakulturbevarandet av byggnader och ting som kopplingen tillvår kulturhistoria i allmänhet.Den kunskap och erfarenhet som finns påSkånehantverk kan också utnyttjas internationellt. Specielltgäller det praktiskt och ekonomiskt bistånd till ,som ju har ett stort behov av att rädda ovärderligakulturskatter undan förfall, bl a beroende påmiljöförstörelsen. Här skulle Skånehantverk kunna göra enviktig insats.Vi föreslår att Skånehantverk för kulturinsatser iÖsteuropa tilldelas medel av det särskilda biståndsanslagettill Östeuropa.Helsingborgs symfoniorkesterFör budgetåret 91/92 aviserades för HKF ytterligare fyragrundbelopp av totalt 39 grundbelopp som kulturrådetskulle ha att fördela. Dessutom fanns även 11 grundbeloppofördelade. Dessa nya grundbelopp drogs emellertidtillbaka av pga det statsfinansiella läget. Ibudgetpropositionen /1993 föreslår regeringen 35nya grundbelopp för att fördela till de regionalamusikinstitutionerna. Det är rimligt att kommeratt ansluta till sin tidigare fördelningsplan. Resultatet blirdå att i förhållande till övrigasymfoniorkestrar totalt sett fått väsentligt färregrundbelopp trots att tar detstörsta regionala ansvaret.Vi menar därför att man under anslaget Bidrag tillregionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner(G 15) för anvisar medel till16 grundbelopp utöver dem som utgår för innevarandebudgetår.Fredriksdal i i ger möjlighetför dagens och kommande generationer att uppleva entypiskt skånsk lant- och stadsmiljö. Planering finns nu attvidareutveckla till ett skånsktLandskapsmuseum. ger staten ett ringa stöd tillverksamheten, vilket vi anser bör ökas väsentligt.Skånska slott och herresätenSkåne har många slott som är kulturskatter för helaSverige. Dessa oftast överstora byggnader har kunnatunderhållas av sina ägare tack vare att kostnaden förunderhåll på bostaden varit avdragsgill. Den möjligheten ärnu borta.Utredaren har bl a föreslagit förändringar inomskatteområdet. har beslutat omskattelättnader som syftar till att stimulera ny- ochsmåföretagandet. Hit hör bl a ägare till kulturhistorisktvärdefulla mangårdsbyggnader på jordbruksfastigheter.Bland de nya skattereglerna kan nämnas attskogsvårdsavgiften avskaffas och förmögenhetsskatten sättsned för att helt tas bort års taxering. Vidaresänks arvs- och gåvoskatten kraftigt. Dessa beslut är viktigaför den typ av jordegendomar där herrgårdar oftast finns.När det gäller utredarens förslag om återinförande avavdragsrätt för kostnader för drift och underhåll avmangårdsbyggnader har regeringen aviserat om ytterligareförändringar för att främja företagandet. Det är angelägetatt de problem som utredaren tagit upp får en lösning. är att återinföra avdragsrätten. Det kan även finnasandra möjligheter. Men frågan bör få en snar lösning.KommunikationerSom tidigare nämnts pågår slutskedet av de s k Hulterström-förhandlingarna, etapp 2, dvs prioriteringoch fördelning av de mycket omfattandeinfrastruktursatsningarna som krävs, bl a i form avanslutningar till ; vägar, järnvägar, spårvägar,i m.m.JärnvägarFör inte alltför förordade statensjärnvägar en total nedläggning av lokaltågtrafiken. Detgällde även de bandelar som de skånska Pågatågen i dagtrafikerar. Trots att järnvägen bevisligen har möjlighet attutvecklas positivt är stora delar av det kvarvarande skånskajärnvägsnätet föremål för utredningar som syftar tillnedläggning. Detta är mycket förvånande och beklagligteftersom flertalet av dessa banor går mellan förhållandevisstora tätorter och genom tätbefolkade bygder. Nedlagd är tex persontrafiken --och ----Dalby.Ovissheten om framtiden för den spårbundnakollektivtrafiken påverkar tyvärr utvecklingsmöjligheternanegativt i båda . är ett talandeexempel. Ett glädjande exempel på att järnvägen kan blikonkurrenskraftig är den nyöppnade snabbförbindelsenKarlskrona------, den s k Kustpilen.Nu sker genom den nya regeringspolitiken nödvändigasatsningar på infrastrukturen, bl a med entunnel genom Hallandsåsen.Men fortfarande krävs ytterligare satsningar påjärnvägsnätet i . och inträde iEG påskyndar denna utveckling.Elektrifiering av banan --har förhalats iåratal. Förbättringen är kostnadsberäknad till 73 miljoneroch skulle ge väsentliga miljöfördelar framför dagensdieseldrift.Riksdagen bör därför uttala att SJ vid förhandlingar medPågatågens huvudman bör ställa sig positivt till ettutnyttjande av dessa bandelar för regional kollektivtrafik.VägarSkåne är ett mycket tätt befolkat landskap. I Malmöhuslän bor det till exempel 155 personer per kvadratkilometervilket skall jämföras med riksgenomsnittets 21. Av denanledningen är vägnätet i av stor regionalpolitiskbetydelse.Fortfarande råder stor oklarhet om de av regeringenaviserade extra satsningarna på infrastrukturen. harringa extra medel tilldelats för förbifartVeberöd, --, v 23Marklunda--samt förbifart Hässleholm.Utbyggnader och standardförbättringar som stimulerarkontakterna inom regionen och utjämnar den ekonomiskautvecklingen bör därför ha en högre prioritet. Detta gällervägarna E 66, E 6 och E 4 samt riksvägarna 10, 12, 17, 21,23, 108 och 109. I län är behoven främstkoncentrerade till vägar i nord--sydlig riktning.På sikt är det särskilt angeläget att bärigheten på deskånska vägarna tillgodoser kontinentens normer ochEuropeiska gemenskapens krav. ärtransitområde för av export- ochimportgodset i och den i särklass viktigastetransportregionen.KollektivtrafikEtt riksdagsbeslut slog fast att en huvudman i varjelän skulle ha ansvar för kollektivtrafiken. Skåningar iSveriges riksdag påpekade redan då att denna regleringskulle komma att fungera som en administrativ spärr mellankollektivtrafiksatsningar i och län.Farhågorna har besannats, därför bör beslutet rivas upp.Ett utökat samarbete mellan huvudmännen har dockförbättrat situationen för ''länspendlarna'' från årsskiftet.Dessutom har kommunerna i M-län, i M-län ochMalmö stad genom en lagändring kunnat bildaen ny huvudman för länstrafiken bestående av M-länslandsting och , vilket var ett resultat av de s k storstadsförhandlingarna ledda av kommer att möjliggöra en bättre och mer effektivsamordning av länets kollektivtrafik.FlygplatserOm öppnas för mera utrikes linjetrafik så skulledetta avlasta . har nåttsitt tekniska tak vad gäller utrymme i luften. skulleockså kunna vara en knutpunkt för regionaltrafiken. Flygetska avregleras och detta kommer att stärka ställningi både inrikes och utrikes trafik och svara mot det skånskanäringslivets behov av effektiva internationellakommunikationer.Från hela sydsvenska regionen finns ett antaldirektförbindelser med men ingen annan inrikesförbindelse. Detta är en direkt följd av SAS och Linjeflygsradiella linjestrategi. Fler inrikes förbindelser behövs bådefrån , () och . Storainvesteringar har redan genomförts i vilketmedför möjlighet att ta emot större flygplanstyper. Det ärvärdefullt att ett nära samarbete finns mellan de tre skånskaflygplatserna t.ex. vid omdirigeringar p.g.a. dåligt väder.Bra vägar och goda allmänna kommunikationer är enförutsättning för att flygplatserna ska kunna utvecklas.Fraktflygets nya förutsättningar är också intressant.Sturups fördelaktiga geografiska läge gynnar flygplatsensutveckling i detta hänseende. Därför är det viktigt attflygföretagen bereds möjlighet att öppna trafik till Nordensknutpunkter, t.ex. och . läge invidfyra Europavägar gör flygplatsen till en idealisk central fördistribution av frakt mellan och kontinenten.Flygledningen på har beslutat att flygledningen på Sturupska flyttas till /. Det innebär påsikt att även utbildningen till flygledare inte kan vara kvarpå . Det innebär att många fler människor berörs änvad luftfartsverket angett i sitt beslut. Beslutet är taget trotsatt det innebär en centralisering till aven verksamhet som mycket väl kan bedrivas i södra detta kommer att regionalekonomiska kommittén 1987angav att ''skall flygledning av effektivitetsskäl bedrivasbara på två platser i landet bör av regionalpolitiska skäl denena finnas i /och den andra i SödraSverige''. Detta ställningstagande påverkade inte beslutetav styrelse.Vi anser att flygledning ska ske från även ifortsättningen.Det bör ge regeringen till känna.ÖresundsförbindelserBeslutet om en har äntligen fattats ochden osäkerhet som rått är nu till ända.Förbindelserna med är lika viktiga för övrigaSverige som de är för . Vikten av att trafikfrågorna --såväl järnvägar som vägar -- får en god helhetslösning ärdärför inte endast angeläget från lokal eller regionalsynpunkt utan är ett nationellt intresse.De senaste decenniernas diskussioner omÖresundsförbindelser har lärt oss att Öresund- ochkontinentförbindelserna måste få en helhetslösning. Det ärdärför nödvändigt att förbättra bl.a. färjeförbindelserna försåväl passagerare som gods- och järnvägstransporter. Det ärockså angeläget att upprätthålla direkta, billiga ochtidsenliga båtförbindelser mellan och centralaKöpenhamn.Staten har ett ansvar för att förbindelserna över Sundetstyrs på ett rimligt sätt. verkar det mera angeläget attordna fördelar för svävartrafik --(affärsresor till högt pris) än att lätta på , såatt de vanliga båtarna kan klara konkurrensen och erbjudarimliga biljettpriser.Dessutom anser vi att alla färjeförbindelser medBornholm skall ha lika villkor.Riksbangård SydGodshantering blir en allt viktigare fråga eftersomSkånes betydelse som transitregion för import- ochexportgods ökar. Regionala godsterminaler har en viktiguppgift och det behövs fler än som finns i dag.Riksbangård Syd bör få en strategiskt riktiginfrastrukturell placering. Med beaktande av samtligatransportströmmar -- alltså även de i östlig riktning viaKalmar och till de baltiska och östeuropeiskaländerna samt de i västlig riktning via tillDanmark -- bör godsterminalen placeras i norra delen avSkåne. Med utnyttjande av expertis bör man sedan utväljaden exakt lämpligaste platsen. Mycket pekar på att det kanbli Hässleholmsområdet eller /Bjuv-området.Malmö (BoMö)bevakningsområde utgör en viktig del avden verksamheten i . Desshuvudsakliga uppgift är sjöterritoriell övervakning avÖresund och södra för att se till att främmandeörlogs- och statsfartyg följer internationellaöverenskommelser.BoMö svarar under kris och krig även för t ex mineringav hamnar, minröjning och insatser med ytfartyg.Krigsorganisatoriskt samverkar BoMö med iM-län och fo 11.Idag är BoMö en egen myndighet direkt underställdmilitärbefälhavaren i södra militärområdet. I ''Försvaretsledning'' (SOU 1991:112) föreslås BoMö underställasendera marinkommando syd () eller väst(), vilket innebär att den operativa ledningen iMalmö avvecklas. Detta är inte tillfredsställande.Öresund är genom sin geografiska belägenhet ettområde som tidigt kan förväntas beröras av eninternationell kris. Det är därför viktigt att de militäraresurser som finns i området är snabbt gripbara. Dettainnebär att BoMö även framgent bör vara en egenmyndighet underställd MB S.Genom ett väl utbyggt system av radaranläggningar,optisk övervakning och vedettbåtar (baserade i )är BoMö överlägset vad gäller sjöoperativa insatser iÖresund. Detta innebär att BoMö med dess personellakompetens även i fredstid kan utnyttjas som komplementtill den sjöräddning som ligger under kustbevakningen.Ett sådant resursutnyttjande kan innebära att det operativaansvaret för i och södra till BoMö.I detta sammanhang vill vi föreslå att ett bilateraltkustbevakningsavtal träffas med Danmark.MiljöTillgången på god miljö och oförstörda naturtillgångaroch attraktiva boendemöjligheter blir allt viktigare för enregions framtid. Det skånska landskapet med det allestädesnärvarande havet har konkurrensfördelar gentemot andraregioner. är utsatt för många miljöhot frånkontinenten och de brittiska öarna.LuftföroreningarLuftföroreningarna i har blivit allt allvarligareunder . Stora arealer skånsk skogsmark bärdjupa spår av miljöförstöringen. Mark- och skogsskadornai har nått en nivå som allvarligt hotar skogs- ochjordbruk.Naturvårdsverket har lagt upp ett program, Luft 90, somär ett aktionsprogram mot luftföroreningar och försurning.Tyvärr saknas medel för att genomföra detta program inomrimlig tid. Vi menar att en omdisponering måste till så attmera pengar kommer till del.Mycket kraftfullare internationella initiativ måste ocksåtill för att minska de luft- och vattenföroreningar som såhårt drabbar just Skåne.VåtmarkerDet är viktigt att våtmarker som tidigare dikats ut i detskånska jordbruket återskapas eller nyanläggs. Sjöar, kärroch myrar är effektiva kvävefällor. På så vis kan på ettekonomiskt fördelaktigt sätt kväveutsläppen i havetminska. Dessutom har våtmarkerna stor betydelse förodlingslandskapets flora och fauna. Ävendikningsverksamheten i jordbruket och skogsbruket måsteradikalt minskas, den hotar stora naturvärden och skaparrisk för ökat kväveläckage.Vi vill påpeka den stora vikten av ett väl fungerandesamarbete mellan naturvårdsmyndigheterna ochlantbruksnämnderna vid jordbruksnedläggningar så attviktiga bevarandefrågor, t.ex. våtmarker, bevakas på bästasätt.Skälderviken och HanöbuktenProblemen i , etc är minst likastora som de som drabbade . Områden med t.ex. ''döda'' bottnar växer och fiskenvisar skador och fångsterna av t.ex. ål minskar. För atträdda våra kustvatten krävs en aktivare politik för attstoppa kväveutsläpp från vårt jord- och skogsbruk.Dikningsverksamhet i jordbruket och skogsbruket hotarstora naturvärden och skapar risk för ökat kväveläckage.Det är viktigt att länsstyrelserna utnyttjar de möjlighetersom finns att göra en restriktiv tolkning av ansökningar förmarkavvattning, när viktiga naturvårdsintressen föreligger.StranderosionStranderosionerna vid Skånes kuster utgör ett allt störreproblem. De åtgärder som behövs för att stoppa erosionenutefter är både omfattande ochkostnadskrävande. Det måste vara ett statligtnaturvårdsintresse att unika sandstränder skyddas.Ur allemansrättssynpunkt är de av största värde förfriluftslivet. Av samma skäl är det viktigt attNaturvårdsverket ägnar större uppmärksamhet åtproblemen.Vi menar därför att det är viktigt att regeringen kommermed en långsiktig åtgärdsplan för strandskyddande åtgärderutefter den skånska kusten.UrskogarSkåne har fortfarande några urskogsliknande områdenkvar, främst några få områden med ädellövskog. Trycketmot dessa är särskilt stort i det tättbefolkade Skåne.Återstående få områden måste få ett bättre skydd och dettabör säkerställas med reservatsbildning.Vi vill understryka vikten av attmiljökonsekvensbeskrivningar görs innan exploatering ochbrukningsmetoder tillåts som starkt påverkar naturmiljö,flora och fauna.Skyddet av den i särskilt utsatta ädellövskogenmåste öka.Vi uppmanar därför regeringen att ta initiativ förstärkning av skyddet av ädellövskogen.Utrotningshotade djur och växterI har två däggdjursarter, nio fågelarter ochtrettiosex kärlväxter utrotats . Knappt tvåhundraväxter och svampar och elva ryggradsdjur är akut hotade.Av landets hotade arter bland djur och växter finns nästanhälften i , som har av landets totala yta.1988 konstaterade att fjorton olika arterredan var utrotade i Skåne.Vi menar att bevarandemål för hotade djuroch arter måste tas på ett större allvar och det ekologiskaåteruppbyggandet starta i Skåne.Naturvården och artbevarandet måste länkas in i nyabanor. Bevarandet av biologisk mångfald måste tillmätasstörre betydelse än . Det statiska reservatstänkandetbör kompletteras med en naturvårdsstrategi som tar merhänsyn till hur naturens dynamik och landskapetsmosaikartade sammansättning påverkar växternas ochdjurens talrikhet och utbredning. För att bevara enutrotningshotad art kan det t ex vara nödvändigt, eller omman så vill tillräckligt, att ha särskilda regler punktvis inomstora områden utan att ha vittgående reservatsföreskrifterför hela området.Säkerställande av natur i nationalparker och reservat ärändå nödvändig. Dessa skyddsformer bör användas somstödjepunkter i ett nätverk som skapar förutsättning förbevarande av och biologiska mångfald.FörsvarDen nyvunna internationella säkerheten vilar påbräcklig grund. Det visar inte minst de aktuella kriserna iSovjet och och kriget i .