mot · GF02Jo612 · 1992-01-27 00:00:00 — Trots attförutsättningarna för kommitténs arbete har förändratsunder arbetets gång, skall kommittén lämna förslag till hurde skogspolitiska medlen bör vara utformade och, omnågon form av statligt stöd behövs, även lämna förslag påfinansiering.Genom sin iver att skyndsamt avskaffaskogsvårdsavgiften har regeringen avhänt sig möjlighetentill en naturvårdsavgift som skulle kunna finansiera ett frånnaturvårdssynpunkt modifierat skogsbruk. Vi förutsätteratt regeringen noga följer vilka konsekvenser urnaturvårdssynpunkt som borttagandet avskogsvårdsavgiften medför.VåtmarkerVåtmarkerna utgör livsmiljö för ett stort antal djur- ochväxtarter och utgör därmed en av våra viktigaste biotoper.De är dessutom viktiga för att hindra avrinningen av kväve.En omfattande utdikning av våtmarksarealen har skett ivårt land. Till största delen har våtmarkerna omvandlats tillåker men utdikning har också skett för skogsproduktion.För att hejda denna utveckling har anmälningsplikt förskyddsdikning inom skogsbruket införts och regeringengivits möjlighet att föreskriva om förbud motmarkavvattning inom vissa delar av landet. Densocialdemokratiska regeringen har också givitNaturvårdsverket i uppdrag att i samråd med skogsstyrelsenoch jordbruksverket föreslå områden i landet som skallundantas från dikningsåtgärder. Regeringen bör påskyndaarbetet och redovisa för hur långt detta arbete harkommit.11. i riksdagenVårt förslag:Riksdagen bör inrätta ett miljöutskott.BakgrundMålet för miljöpolitiken har lagts fast : ''Måletmed miljöpolitiken är att skydda människors hälsa, bevaraden biologiska mångfalden, hushålla med uttaget avnaturresurser så att de kan utnyttjas långsiktigt samt skyddanatur- och kulturlandskap.'' (prop 1990/91:90, JoU 30)De problem som skall hanteras är delvisskilda från dem som gällde tidigare, t.ex. då den nu gällandelagstiftningen och myndighetsapparaten byggdes upp. Dåvar utsläppen från punktkällor och hoten mot vissa biotoperdominerande. och kommerfrågor som rör konsumtionen och hoten mot den biologiskamångfalden att vara i centrum.Utvecklingen av arbetet med miljöpolitiken måste ocksåfå konsekvenser för arbetssätt. måsteha moderna arbetsformer.Allmänna principer för miljöarbetetDen s.k. polluter-pays-principle, PPP, gör sig allt mergällande. Likaså den förebyggande principen, t.ex. attvaruproduktionen skall vara ren från början. Sedan tidigarefinns den s.k. skyddslagstiftningen inom miljöområdet.Denna har successivt kompletterats medförebyggande/skyddande paragrafer inom lagstiftningen förde exploaterande/utövande verksamheterna, t.ex. 21 §skogsvårdslagen. Miljökonsekvensanalyser ochbeskrivningar vinner intåg inom såväl lagstiftning som olikaverksamheter. Trafikmyndigheterna var t.ex. tidigt ute medatt tillämpa detta på frivillig väg. är detta reglerat iinstruktionen för dessa myndigheter samt myndigheter förde areella näringarna.Internationaliseringen och decentraliseringen kommersamtidigt att ställa nya krav på vilken roll somstatsmakterna skall spela på miljöområdet. Ett ökategenansvar kan t.ex. märkas inom företagen. Ävenmyndigheterna börjar arbeta på ett nytt sätt.Arbetsuppgifter för ett miljöutskottEtt miljöutskott bör ha en samordnande roll förmiljöfrågornas behandling i . Det bör lägga storvikt vid de internationella frågorna, särskilt i samband medförhandlingarna om ett svenskt medlemskap i ökadaktivitet kan förutses för de globala frågorna, t.ex.uppföljningen av om miljö och utvecklingi . En annan fråga är miljö och fråganom det vidgade samarbetet kring att återställa bör arbeta med frågor som rörintegrationen av förebyggande miljöskydd. Miljöpolitikensgrundprincip är att det är den som utövar eller har ansvarför miljöfarlig verksamhet som också skall stå för detförebyggande arbetet. Det pågår en utveckling av demiljöpolitiska instrumenten, t.ex. lagstiftning som berörskyddet av människors hälsa och miljön. Dessa lagar skallnu skärpas och samlas i en miljöbalk. Nya instrument, t.ex.miljömärkning, utvecklas. Människors miljömedvetandekommer att vara avgörande för i vilken utsträckning sommiljöpolitiken blir framgångsrik. Nya instrument sommiljörevision ökar i omfattning. Dessa är inte lagreglerade,men bör följas av utskottet. Ekonomiska styrmedel i vidmening har införts . Denna typ av styrmedelär under stark utveckling.Miljöutskottet bör kontinuerligt följa utvecklingen avmiljötillståndet. Detta kommer att ske genommyndigheternas fördjupade anslagsframställningar,redovisning av statistik m m. Regeringen skall dessutomvarje år redovisa utvecklingen på miljöområdet. Utskottetskall behandla de bedömningar som regeringen kommer attgöra i de årliga miljöplanerna.12. Borgerlig miljöpolitikRegeringens miljöpolitik måste granskas i ljuset av:1. regeringsförklaringens stolta deklarationer om ''attforma en långsiktigt hållbar utveckling mot ett samhällemed frisk luft och rent vatten, levande sjöar och skogar'',förannonseringen om en ''grön bilaga'' till finansplanensamt uttalanden från chefen för miljö- ochnaturresursdepartementet om sin avsikt att bli en ''grönfinansminister'',2. löftet om att ''använda effektiva styrmedel, t exmiljöavgifter'', samt 3. de borgerliga partiernas behandling av propositionenom ''en god livsmiljö'' som socialdemokraterna lämnade tillriksdagen våren 1991.Varken finansplan eller budgetbilagor innehåller någonsammanhållen miljöpolitisk strategi. Jämfört medregeringens tre andra huvudområden är skillnadernaslående. Skälet är att regeringen inte var förberedd på dettaområde. Det är som håller i taktpinnen, ävenpå miljöpolitikens område. Vi drar slutsatsen att viljan intefinns hos regeringens starkaste företrädare och att kraftensaknas hos de svagaste.Den förannonserade ''gröna bilagan'' till finansplanenvisade sig vara en beskrivande text om redan kändaprinciper för ekonomiska styrmedel. Någon vägledning omvilka politiska slutsatser som regeringen drar och vilkaavvägningar man är beredd att göra får inte läsaren. Iställetavser regeringen ''att återkomma i 1992 årskompletteringsproposition med en mer preciseradhelhetsstrategi avseende ekonomiska styrmedels praktiskaanvändning i miljöpolitiken''. Skrivningarna i finansplaneninnebär mindre av ekonomiska styrmedel, inte mer som detuttalats i bl.a. regeringsförklaringen.Regeringen hade ett gyllene tillfälle att ta konkretainitiativ vad gäller utvecklingen av så kallade ''grönanationalräkenskaper''. Den socialdemokratiska regeringentillsatte miljöräkenskapskommittén. Förslagen från dennaär remissbehandlade och har fått stor uppslutning. Fråganär så viktig att regeringen borde ha lagt fram en propositionså att hade fått ta ställning till riktlinjerna för detfortsatta arbetet med miljöräkenskaper. Istället anför manatt man ''avser (vår anm.) ge konjunkturinstitutetuppdraget att utveckla metoder och modeller för attredovisa de viktigaste sambanden mellan miljö ochekonomi''.För de borgerliga partierna har alltid ekonomiskastyrmedel varit ett mål, ej ett medel. Det är bra att man nukommit till insikt om att denna typ av styrmedel skallbehandlas som vilken annan typ av styrmedel som helst(prop 1991/92:100, bil 1.5, sid 4). Bilagan till finansplanenär i själva verket en illustration av hur djupt oenig denborgerliga regeringen är kring den konkreta användningenav ekonomiska styrmedel.Deras oenighet illustreras tydligt av formuleringen att''en särskild arbetsgrupp kommer att klarlägga effekternaav en införd avfallsskatt och därvid pröva dess lämplighetsom kostnadseffektivt styrmedel för att minskaavfallsvolymerna och främja avfallssortering''. Frågan harredan utretts och de utestående praktiska frågorna borde nuvara lösta.Vi har i denna motion pekat på att det är färdigutrett ochatt nya avgifter kan införas när det är miljöpolitisktmotiverat och praktiskt möjligt samt att gamla avgifter kanjusteras vid behov. Utredningar behöver däremot göras pånya områden eller för en ytterligare miljöanpassning avskattesystemet.Vi har också pekat på att bör vara pådrivande idet internationella arbetet för ökad användning avekonomiska styrmedel. Vi menar att vidförhandlingar om ett medlemskap i bör föra frambehovet av en ökad användning av bl.a. miljöavgifter. Meni avvaktan på dessa resultat bör inte några miljörelateradeskatter eller avgifter sänkas i , då detta skulle ge felsignaler. Regeringen tänker göra precis tvärtom.Riksdagen måste avvisa regeringens förslag till riktlinjerför ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken.Regeringsförklaringens miljödel och den beskrivandetexten i budgetpropositionen överensstämmer i stort medpropositionen om ''en god livsmiljö''. Det är bra. Detanmärkningsvärda är att det som var ''en storbesvikelse'' och ''för lite och för sent'', tydligen duger somregeringspolitik . Men det allvarliga är att det interäcker med att acceptera redan fattade beslut. Nya måstetas och nästa steg måste förberedas. Regeringen saknarhandlingskraft på detta område. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att förbereda nästasteg i miljöpolitiken och tillsätta en kommission för attinitiera en stegvis anpassning till hållbar utveckling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gröna nationalräkenskapen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utvidga den globalamiljöfaciliteten till fattigdomsrelaterade miljöproblem ochatt skall garanteras ett rimligt demokratisktinflytande över styrningen av medel till sådana projekt,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i samband med om miljö och utveckling ställer kravet på eninternationell överenskommelse om en radikalnedskrivning av de fattiga ländernas skulder,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett avtal till skydd förklimatet,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en svensk redovisning avkonsekvenser av en konvention till skydd för den biologiskamångfalden,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhandlingar om enskogskonvention,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör redovisa ensamlad strategi för ett offensivt miljöarbete inom EES ochinför ett EG-medlemskap ,210. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör redovisa påvilka områden som bör begära undantag från EGsregler i avvaktan på ett de senare blir strängare,211. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör verka för attden s.k. substitutionsprincipen omsätts i lag inom EG,212. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör föra fram kravetpå ökad användning av miljöavgifter/skatter inom EG ochatt svenska ej bör sänkas i avvaktan på resultat iförhandlingar med EG,213. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av samarbetet föratt återställa miljö,214. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad användning av ekonomiskastyrmedel,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning för att studera hurskattesystemet kan få en än mer miljöanpassad profil ochbreddning av användningen av ekonomiska styrmedel,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av taxor ochavgifter,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör uppmanakommunerna att arbeta med även godstransporter i sinplanering,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att användningen avmiljökonsekvensbeskrivningar bör vidgas till planer ochprogram på områden som påverkar miljön,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionala miljöanalyser,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av miljöfrågorna iläroplansarbetet,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att myndigheterna bör arbetafram en ny lista över miljöfarliga ämnen som bör avvecklaseller starkt begränsas samt finansiering av dennainsats,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör utarbeta ettförslag hur det s.k. Montrealprotokollet skall skärpas inästa steg,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införandet av skatt på HCFC,s.k. mjuka freoner,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av skatt på osorteratavfall,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bör arbeta fram ett underlagför hur miljökriterier skall integreras i standarder,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återvinningen av papper,727. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurssnåladryckesförpackningar,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av nya återtagnings-och återvinningssystem, bl.a. för datorer,729. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering av positivmiljömärkning och om miljöfarlighetsmärkning,830. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om export av miljöfarligt avfall,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling avplaneringshjälpmedlen för att effektiviseratransportarbetet,932. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en plan för hur investeringar iinfrastruktur skall medverka i ett miljöanpassattrafiksystem,933. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principer för utveckling avstorstädernas trafiksystem och utbetalning av reserverademedel,934. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagstiftning föravgiftsfinansiering av förbifarter,935. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör påskyndaarbetet med ändring av vägtrafikkungörelsen,936. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen nu bör förberedanästa steg i miljöklassningen av fordon,637. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering av miljöklassningenav brännoljor och av den borttagna etanolskatten,638. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa ett miljöklassystem förbensin,639. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen måste skynda påarbetet med bilaterala överenskommelser för att begränsasjöfartens miljöpåverkan,940. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt utveckling av avenergipolitiken,741. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge utredningen omgrundlagsskydd för äganderätten tilläggsdirektiv om hurallemansrätten m.m. skall tillgodoses i ett läge dåäganderätten avses bli stärkt,42. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör redovisa sininställning till en kampanj till försvar för allemansrätten,43. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag om principer förintrångsersättning i samband med naturvårdshänsyn,44. att beslutar öka anslaget B 1 med 11milj.kr. till ,45. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att använda beredskapsmedel inaturvårdens tjänst,46. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kalkningsprogrammet,47. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevarande av odlingslandskapet,48. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av differentierademiljöavgifter på bekämpningsmedel,649. att beslutar att höja miljöavgiften påhandelsgödsel så att det kompenserar tidigare genomfördsänkning av prisregleringsavgiften,650. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av omställningeninom jordbruket,51. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetet i skogspolitiskakommittén,52. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skynda på arbetet med attskydda våtmarker.