mot · GF02Ub229 · 1992-01-27 00:00:00 — Hemkunskap, barnkunskap och slöjd i I de nya direktiv som styr arbetet för läroplanskommitténifrågasätts om ämnena barnkunskap, hemkunskap och slöjdska vara obligatoriska i framtiden.Vi anser det som självklart att läroplanskommitten skafå i uppgift att analysera vad dessa ämnen betyder förbarnens utveckling innan man bestämmer sig för att göraämnena frivilliga. Enligt vårt sätt att se lär dessa ämneneleverna att förstå och hantera sin närmaste vardag.Ämnena inbjuder dessutom till praktiskt arbete somomväxling till mera teoretiskt som att läsa, skriva ellerräkna. Tillsammans med läsämnen ger ämnen som slöjd,hem- och barnkunskap eleverna en mera allsidig utveckling;intellektuellt, socialt, emotionellt, kreativt och motoriskt.Ämnena ger också tillfälle att bryta könsrollsmönster.Ämnet hemkunskap ger bl a kunskaper omungdomarnas eget näringsbehov och hur det skatillfredsställas. får vi den ena rapporten efter denandra från bekymrade skolläkare om hur dåligt skolbarnäter och att det finns undernärda barn i den svenska skolan.En studie av 400 skolbarn från anger att avflickorna i årskurs 9 och av pojkarna har inga järndepåer. Den forskare somlett undersökningen anger att detta beror på att de äter förlite mat. Studien visade att av eleverna inte åt middag när de kom hem på kvällenfrån skolan. Studien visade också att de rörde alldeles förlite på sig och blev därmed inte hungriga. (Visar på attskolans gymnastik är viktig). Ungdomarna vet alldeles förlite om näringslära. De lagar sig inte ett enkelt mellanmålpå egen hand efter skolan utan köper i stället godis. Dettagör att de inte orkar följa med i skolan eftersom derashjärnor och kroppar får för lite energigivande näring.För att rätta till problemen borde skolans undervisning inäringslära förstärkas och ha som mål att motiveraungdomarna till bättre matvanor.Detta är också en fråga om folkhälsan. harfattat beslut om att ett folkhälsoinstitut ska starta i juli 1992.Innan ämnet hemkunskap omvärderas och görs frivilligt iskolans läroplan borde det nya få yttrasig om ämnets betydelse för folkhälsan.Vi kan tänka oss att det finns avsnitt ihemkunskapsämnet som bör förändras för att bättre passadagens familjesituation och ungdomar. Men det är en heltannan fråga.Ämnet barnkunskap i är enligt vårt synsätten början av en utveckling till en allmän föräldrautbildning.Familjestrukturerna i samhället har förändrats, det som förrungdomar lärdes i hemmet måste nu läras i skolan. Vi harockså mera kunskaper att förmedla om barns utveckling,barns behov och barns villkor än tidigare generationer.Vi tror på ett samhälle där mammor och pappor tar likaansvar för barnen, och det är då viktigt att de genom skolanfår lika kunskaper och färdigheter.En studie om ämnet barnkunskap har gjorts i Göteborg1991 av och . De visar attämnet har självklar plats i skolan. De säger också att det ärnödvändigt att delvis förändra syftet och målet med ämnetoch ändra det från barnkunskap till barn- ochungdomskunskap med ett utökat timtal.I dag är det inte för att lära sig bada dockor som elevernaälskar ämnet. Nej, i detta ämne får ungdomar en möjlighetatt i skolan tala om sig själva, sin egen livssituation och sinegen barndom allt under täckmanteln att det ärdiskussioner/ undervisning om hur barn i allmänhet bör fåväxa upp.Slöjd är ett ämne som flätar samman teori och praktik.Det ger utrymme för praktisk förståelse för logik och tränarsammanhang och motorik. T ex barn som har svårt att sittastilla och som kan upplevas störande och besvärliga kan härvisa andra sidor. Slöjd är också ett ämne där barnenpraktiskt får uppleva att flickor och pojkar har likaförutsättningar.Skolbarn har en stressad tillvaro med få tillfällen attutveckla olika sidor av sin personlighet. Ämnenahemkunskap, barnkunskap och slöjd ger sådana tillfällen iskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att tillläroplanskommittén överlämnas vad som i motionen anförtsom ämnena hemkunskap, barnkunskap och slöjd.