ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Bo213 · 1992-01-27 00:00:00 — Räntebidrag vid kommunalt förköp I många kustkommuner, inte minst i , sker enoroväckande snabb omvandling av åretruntbostäder tillfritidsboende.Detta leder till vintermörka skärgårdssamhällen,försämrat underlag för service året om, och en orealistiskthög prisbildning på fastigheter i attraktiva lägen.För att ge berörda kommuner ett vapen i kampen för attbehålla dessa skärgårdssamhällen levande har införts enförköpslag som kommunerna kan utnyttja inom vissaangivna områden. Dessutom har dessa förköpta fastigheterkunnat erhålla räntebidrag på i princip samma grunder somnyproducerade lägenheter.Genom förköpslagen och de förmånliga statliga lånenhar ett antal fastigheter kunnat bibehållas föråretruntboende, vilket är mycket positivt.Grunderna för denna, för de utsatta samhällena, såpositiva verksamhet är nu på väg att ryckas undan, genomett riksdagsbeslut som togs (1990/91:BoU 20).Detta beslut innebar i korthet att räntebidrag till de häraktuella förvärven skulle avvecklas från och med 1993.Avvecklingen skall ske stegvis . Det betydersålunda att nuvarande räntebidragsmottagare blir av medbidraget efter 1995.I årets budgetproposition föreslås att möjligheten attbevilja nya lån och bidraget för ändamålet skall upphöraredan från den 1 januari 1992.Ur statsfinansiell synpunkt är kostnaderna för dessaräntebidrag i det närmaste försumbara. uppgickkostnaden för staten till sammanlagt . För deenskilda hushållen är dock räntebidragen av avgörandebetydelse och innebär skillnaden mellan attkunna förvärva en sådan fastighet eller att avstå.För de berörda kommunerna är också räntebidragetmycket betydelsefullt. Varje enskilt hus som kan bibehållasför åretruntboende är en viktig tillgång i kampen förlevande skärgådssamhällen.Inom pågår en översynav hela bostadsfinansieringssystemet. Enligt minuppfattning är det värdefullt att dessa räntebidrag finnskvar, åtminstone i avvaktan på ett nytt system förbostadsfinansiering.Att successivt avveckla stödet för dem som redan harbeviljats detta är mycket olyckligt. De ekonomiskaförutsättningarna för dessa familjers fastighetsköpförändras därmed dramatiskt, och de känner sig med all rättlurade av staten.Ett köp av bostad är för de allra flesta en mycketlångsiktig investering. Man gör denna investering utifrånvissa givna ekonomiska förutsättningar. Staten skall inte påett radikalt sätt i efterhand ändra dessa förutsättningar.Om inte skulle bifalla kravet om att bibehållasystemet med räntebidrag till denna typ av fastigheter tillsvidare, bör man åtminstone besluta att de som redanerhållit lån med räntebidrag får behålla dessa. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att systemet med räntebidrag vidförvärv av bostadshus som förköpts skall bibehållas tillsvidare,2. att vid avslag på yrkande 1 beslutar att desom redan beviljats räntebidrag får behålla dessa enligt deregler som gällde när förvärvet genomfördes.
mot · GF02Bo214 · 1992-01-27 00:00:00 — Den senaste översynen av avslutades 1987.Gränsöversynen sker f.n. . En gång däremellangörs en röjning av gränsgatan i dess södra del, därväxtligheten är så stark att den annars skulle vara svår attse. Nästa röjning skall således ske under andra hälften av1990-talet.Redan nu är dock växtligheten i gränsgatan så stark attden stör bilden, på vissa avsnitt mycket kraftigt. Så är t.ex.fallet vid en del gränsövergångar. Dock inte så att det skullevara några problem med att bestämma gränsens rätta läge,utan mer att det hela ser allmänt ovårdat och ansvarslöst ut.Förutom växtlighet förekommer även åverkan påmarkeringar efter gränsen.Gränslinjen har, förutom sin naturliga funktion somredovisning av gränsens läge mellan två suveräna stater,också ett stort värde ur andra synpunkter. ärsjälva gränspassagen något att minnas. Ofta är ocksågränsövergångarna kombinerade med olika aktiviteter somett uttryck för samverkan mellan staterna.Som förhållandena nu är utgör inte denattraktion som den med rätta borde vara. Detta beroendepå de eftersatta röjningarna m.m. Ett minimikrav bordevara att åtminstone sköta gränsen vid de störregränsövergångarna vid allmänna vägar och vid platser somi övrigt är av intresse för allmänheten, som t.ex. vidBrudslöjan i Storlien.1984--svensk-norska gränskommission lämnade isamband med avslutandet av översynsarbetena ett förslagtill avtal om underhållet mellanöversynerna. Motsvarande avtal finns mellanSverige och . När det gäller avtalsförslaget förSverige och har dock inget hänt, vilket är att beklaga.Detta också eftersom det endast rör sig om måttligakostnader med ett underhåll som jag här skisserat.Lantmäteriverket, som ansvarar för motsvarandeunderhåll av gränsen mot , har också vid skildatillfällen sökt få till stånd motsvarande ordning beträffandegränsen mot . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om underhållet av riksgränsenmellan och .
mot · GF02Bo215 · 1992-01-27 00:00:00 — Det statliga stödet till ombyggnad av ålderdomshem För att stimulera ombyggnaden av äldre ålderdomshemhar flera olika åtgärder vidtagits. Sålunda har särskildaregler för ombyggnad av ålderdomshem antagits och ettstimulansbidrag för ombyggnader --95införts. Dessa åtgärder motverkas dock av vissa av deändringar i det statliga bostadsstödet som trätt i kraft den 1januari 1992. Det gäller dels borttagandet av den s.k.ingångsvärdebelåningen, dels de förändrade reglerna i frågaom vilka underhålls- och reparationsåtgärder m.m. somberättigar till räntebidrag. Dessa förändringar avbostadsstödet innebär i många fall sådana fördyringar att enombyggnad blir dyrare än motsvarande nybyggnad -- dettatrots de ovan redovisade stimulansåtgärderna. Som en följdhärav kommer de erforderliga ombyggnaderna i betydandeutsträckning inte till stånd.För att ombyggnaden av ålderdomshem inte skallmotverkas måste reglerna för det statliga bostadsstödet tillsådana ombyggnader ändras. Detta innebär bl.a. att dens.k. ingångsvärdebelåningen måste återinföras och attkostnaderna för målning och tapetsering liksom installationav vitvaror m.m. skall få ingå i låneunderlaget underförutsättning av att det inte endast rör sig om en ombyggnadav mindre omfattning. Genom de nu förordade åtgärdernaskapas förutsättningar för att ombyggnaden av våraålderdomshem skall få den avsedda omfattningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att den s.k.ingångsvärdebelåningen återinförs vid ombyggnad avålderdomshem,2. att beslutar att kostnaderna för målning ochtapetsering liksom installation av vitvaror m.m. skall ingå ilåneunderlaget vid ombyggnad av ålderdomshem som inteendast är av mindre omfattning.
mot · GF02Bo216 · 1992-01-27 00:00:00 — Bidrag för konstnärlig utsmyckning i bostadsområden kan bidrag utgå till konstnärlig utsmyckningi bostadsområden. Bidrag lämnas av kostnadenför utsmyckningen dock högst med . per m2bruttoarea bostäder. För återstoden av kostnaden lämnasnumera bl.a. stöd i form av räntebidrag och kreditgaranti pågrundval av ett bidrags-/garantiunderlag som får uppgå tillhögst . per m2 bruksarea.Under de snart fem budgetår bidragsformen funnits harbidrag kunnat beviljas inom en ram om 15 milj.kr. Att bidraget betyder mycket för bildkonsten ivåra bostadsområden framgår bl.a. av senasteanslagsframställning. I denna anges att innevarandebudgetårs bidrag fördelats dvs. tvåmånader efter budgetårets början. Den konstnärligautsmyckningen är ett viktigt inslag i boendemiljön,eftersom konstverken bidrar till att göra bostadsområdenaomväxlande och mera tilltalande.Riksdagen har varitenig om att bidrag skulle kunna beviljas inom en ram om 15milj.kr. och att bidraget skulle kunna kombinerasmed räntebidrag om huset byggts eller byggts om med stödenligt nybyggnads- eller ombyggnadslåneförordningarna.I årets budgetproposition (bil. 12 s. 61--62) föreslåsriksdagen godkänna ett regeringsförslag om att bidragetskall avvecklas. Som motiv för förslaget angesbesparingsskäl samt att ett översynsarbete pågår i syfte attrenodla stödet till bostadsfinansieringen. Inget av dessabåda motiv kan godtas. Även om det i och för sig kan finnasskäl att vidta besparingar kan det inte anses särskiltvälfunnet att spara ett så relativt ringa belopp speciellt inteom man är medveten om den stora betydelsen bidraget harför bildkonsten i våra bostadsområden och för dekonstnärer som får i uppdrag att arbeta med denkonstnärliga utsmyckningen. Inte heller motivet attavveckla bidraget därför att ett översynsarbete avseendebostadsfinansieringen pågår kan godtas. Om viljan finns attskapa bättre, mera varierade och spännande boendemiljöermåste det anses vara av underordnad betydelse attbostadsfinansieringssystemet utreds. Dettautredningsarbete har ju dessutom påbörjats. Detkan heller inte anses vara särskilt komplicerat att, om såverkligen är nödvändigt, finna en administrativ ordning somkan fungera också i ett reformeratbostadsfinansieringssystem.Vi föreslår att bidrag även för /93 börbeviljas inom en ram om 15 milj.kr. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med avslag på regeringens förslag ibudgetpropositionen (bil. 12, littera B 22) beslutar attbidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområdena fårlämnas inom en ram av . under budgetåret1992/93.
mot · GF02Bo217 · 1992-01-27 00:00:00 — För sådan planering, byggande, teknisk förvaltning ellerenergianvändning som faller inom ramen för forsknings-och utvecklingsverksamheten hos förbyggnadsforskning (BFR) kan bidrag lämnas tillforskningsinriktade experiment. fastställer enekonomisk ram, lämnar anslag för det närmast liggandebudgetåret samt ett bemyndigande för BFR att för dedärefter närmast kommande två budgetåren fatta vissabeslut m.m. BFR beslutar om stöd m.m. i enlighet medförordningen om experimentbyggande. Stödet kan lämnasmed förbehåll exempelvis i form av att om experimentetlyckas, så skall hela eller del av stödbeloppet eller enlöpande avgift erläggas till staten.Stödet till experimentbyggandet är ett mycketbetydelsefullt inslag för utvecklingen inom sektorn. I åretsbudgetproposition föreslås utan motivering en drastisknedskärning av stödramen. /92 haderamen för bemyndiganden för /93, där nuanslag skall beviljas, belastats i huvudsak fullt ut. Dettainnebär att ytterst få tillkommande projekt kan erhålla stödfram till halvårsskiftet 1993.I då kostnadsjakt och effektiviseringar är ståendeaktiviteter inom sektorn, så är det oförståeligt att inte satsapå stöd av detta slag. Den föreslagna neddragningen avanslagsramen är givetvis förödande förexperimentbyggandet och utvecklingsverksamheten. Detmåste vidare anses som sunt att i ett läge då sysselsättningeninom sektorn minskar hålla uppe denna genom att stödjaexperimentprojekt. Projekt som kanske annars intekommer till stånd.Regeringen bör därför ges i uppdrag att senast ikompletteringspropositionen återkomma med förslagbeträffande stöd till experimentbyggandet som ligger i linjemed vad som BFR begärt i anslagsframställningen i dessaavseenden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till experimentbyggande.
mot · GF02Bo218 · 1992-01-27 00:00:00 — Förbättrade lånevillkor för äldre hus Många hus i Bohusläns kustsamhällen köps upp avsommargäster. Detta innebär att en levande kustbygd stårmörk eller riskerar att snart stå helt öde undervintermånaderna. Ungdomar bygger nya hus utanförcentrumkärnan. En av anledningarna till detta är att denuvarande bestämmelserna om statligt bostadslån gör detmånga gånger billigare att bygga nytt än att köpa ochreparera en äldre fastighet som kostar 600 000 kronor.Statliga regler styr alltså vårt boende -- inte ekonomiska.För är det angeläget att våra kustsamhällenlever kvar. Det är därför nödvändigt att förbättramöjligheterna att kunna köpa och bo i äldre hus för den nyabofasta befolkningen.Ett sätt är att statliga bostadslån ges till åretruntboendevid köp och reparation av äldre hus i våra attraktivakustområden. Även andra alternativ kan vara värda attpröva. En översyn och förändring av nu gällande lånevillkorför äldre hus borde kunna ge bättre möjligheter föråretruntboende att köpa äldre hus. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lån till äldre fastigheter.
mot · GF02Bo219 · 1992-01-27 00:00:00 — På många håll är det ett stort problem att anskaffatillräckligt antal studentbostäder. Standardkraven ochbesittningsskyddet är ett stort problem i sammanhanget.Dessa problem behöver ses över. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studentbostäderna ochregelverken.
mot · GF02Bo222 · 1992-01-27 00:00:00 — Många människor talar om behovet av ensamhällsplanering och ett levnadssätt som ger en bättrebalans mellan människa, natur och teknik. För några harekobyn blivit svaret på en mer resurshushållande livsstil.Genom att bygga extremt energisnålt, blir kostnadernaför uppvärmning lägre. Genom olika system föravfallshantering kan mängden avfall minimeras. Genom vältilltagna ytor för odling och jordkällare ges människormöjlighet att odla frukt, bär och grönsaker för eget bruk.Grundsynen för ekobyn är det s.k. kretsloppstänkandetdvs att man eftersträvar ett samhälle som hanterar materiali interna kretslopp eller kopplade till naturens kretslopp.För närvarande drivs projekt med denna inriktning påflera platser i landet. Som exempel kan nämnas''ekokommunprojektet'' där Glesbygdsmyndighetentillsammans med 15 kommuner har bedrivit ett förprojektkring en uppbyggnad av ''Ekologiska försökskommuner''.Huvudsyftet med förprojektet har varit att definieraekokommunbegreppet och att i de deltagande kommunernautarbeta handlingsprogram för hur de ska utvecklas tillekokommuner.Riksdagen uttalade i ett tillkännagivande tillregeringen, behovet av ytterligare insatser för attverksamheten med s k ekokommuner skall utvecklas ochföras ut till vidare kretsar. Vidare sa man att det börankomma på berörda myndigheter som bl a ,byggforskningsrådet och glesbygdsmyndigheten att på olikasätt bidra till detta.Förprojektet är nu inne i en slutfas och de flestadeltagande kommuner har redan upprättathandlingsprogram, som antagits av respektivekommunfullmäktige. Kommunerna har varit och är mycketengagerade medan samhällets engagemang i övrigt varitbegränsat. Kostnaderna för projektet har bestridits avkommunerna själva samt av Glesbygdsmyndigheten.De i förprojektet deltagande kommunerna har enatskring ett treårigt pilotprojekt som man är mycket angelägenom att det ska genomföras. Projektet behöver stöd från såmånga intressenter som möjligt. Det är angeläget attberörda departement och myndigheter avsätter resurser såatt projektet kan genomföras.För att ''eko-boendet'' skall bli tillgängligt för de flestaoch inte enbart för entusiaster, och för att man skall kunnadra erfarenheter från ''kretsloppstanken'' till annansamhällsplanering, är det viktigt att forskning ochutveckling stimuleras samt att utvärdering görs.Även om det pågår ett arbete kringekologiskt byggande och boende är det inte tillräckligt. Detär nödvändigt att verksamheten med bl a ekokommunerutvecklas och att positiva erfarenheter från detta förs ut i allsamhällsplanering.För att säkerställa att nödvändiga resurser skapas förfullföljande av ekokommunprojektet, samt att åtgärdernaför utveckling och stimulans sker, bör berörda departementoch myndigheter åter uppmärksammas på vikten av dennafråga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av forskning ochutveckling för ekologiskt byggande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser tillekokommunprojektet.1
mot · GF02Bo225 · 1992-01-27 00:00:00 — Bygg ett bilfritt bostadsområdeProblemDagens bostadsområden planeras utifrån att de boendehar ett visst genomsnittsbilinnehav. Det kräver ytor m.m.för parkering, tillfartsvägar etc. Dessa krav höjerboendekostnaderna. Andra intressen får stå tillbaka t.ex.krav på lek- och grönytor.Många hushåll -- särskilt i storstadsområdena -- har ejbil. Deras möjligheter att välja ett bostadsområde som ärbilfritt och därmed slippa de negativa konsekvenserna bilenmedför i bostadsområdet -- både ekonomiska ochmiljömässiga -- är obefintliga.Det finns en efterfrågan på bilfria bostadsområden ochkravet på att sådana bostadsområden byggs drivs bl.a. avkvinnliga arkitekter.LösningEtt bilfritt flerfamiljsbostadsområde bör byggas sompilotprojekt för att utröna hur det kan fungera i praktiken.Samhället bör vid behov stötta ett sådant projekt.Regeringen bör ge i uppdrag att utredamöjligheterna av att staten kan bidra till att ettflerfamiljsbostadsområde byggs under förutsättningen atthushållen i området ej behöver markytor, garage etc för bil. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får iuppdrag att lämna förslag till hur staten kan bidra till att ettflerfamiljsbostadsområde byggs utan krav på markytor,garage etc. för permanent innehav av bil.
mot · GF02Bo226 · 1992-01-27 00:00:00 — handläggs prövning och kontroll avbostadsbidrag till hushållen av kommunerna. Det visar sigofta vara svårt att följa upp och kontrollera utfallet vidinkomstförändringar.De nya regler för omprövning av bostadsbidrag somträder i kraft innebär att vid en inkomstminskning ellerhyreshöjning kan man begära omprövning när som helstunder året. Bostadsbidraget påverkas månaden efter. Omdäremot inkomsterna ökar är bidragskonstruktionen sådanatt det kan ta upp till innan någon förändring inträder.Handläggningen av bostadsbidragen bör förasöver till . Samma inkomstbegreppkommer då att gälla för bostadsbidrag som förinkomstbortfall vid sjukdom. Det blir enklare attkontrollera att bostadsbidrag överensstämmer med inkomstoch övriga förhållanden. Det skapar i sin tur en störrerättvisa mellan olika familjer. Dessutom blir det en ickeoväsentlig besparing för kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överförande av bostadsbidragfrån kommunen till .
mot · GF02Bo229 · 1992-01-27 00:00:00 — Fonden för fukt- och mögelskador Följderna för dem som drabbas av fukt- ochmögelskador i sina hus är ofta dramatiska och omfattande.Åtgärdskostnaderna för den enskilde är för det mestaoöverstigliga. Vidare har de senare årens debatt om sjukahus inneburit, att oron för följderna av att bo i ett skadathus är stor och svårbemästrad. Köpare är till övervägandedel unga människor och många av dem hyser stor oro försina barns hälsotillstånd. Vidare är den unga familjensekonomiska situation ofta sådan att det inte finns någotalternativ än att bo kvar i det skadade huset.Nu föreslår den borgerliga regeringen ibudgetpropositionen att fonden för fukt- och mögelskadoravvecklas. Detta anser jag vara fel eftersom fondenfortfarande fyller en viktig funktion. inkom 643ärenden till fonden -- en ökning med ca 50 ärenden jämförtmed 1990 och några tecken på att antalet ansökningar skulleminska finns inte.De bostadshus som drabbas av fukt och mögelrepresenterar stora värden, inte bara för den enskilde. I ochmed att skadan har upptäckts är fastigheten inte möjlig attsälja utan stora förluster för såväl fastighetsägare somlångivare. Den del av åtgärdskostnaden somfastighetsägaren inte själv kan finansiera belastar såledessamhället i någon form. Tillåts husen förfalla helt i brist påtillgängliga medel är kapitalförstöringen ett faktum.I dag finns inte någon lagstiftning eller någotgarantisystem som skyddar den enskilde från följderna aven fukt- eller mögelskada i småhus byggda med statliga lånföre 1983. Visserligen svarar säljaren av ett småhus för fel ihuset enligt jordabalkens regler, men detta innebär bara attkostnaderna för att avhjälpa skadorna ''i bästa fall''övervältras från en konsument till en annan och inte innebärnågon lösning totalt sett. De garantisystem som införtssträcker sig inte tillräckligt långt fram i tiden och skulle ävenom så vore fallet behöva finansieras kollektivt. Även omutökat produktansvar, längre garanti- ochpreskriptionstider m.m. införs kvarstår faktum att detypiska skadorna uppträder sent och att de till stordel har varit en följd av bristfälliga byggnormer ochotillräcklig kontroll.Jag anser att fonden för fukt- och mögelskador skafinnas kvar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fonden för fukt- ochmögelskador.
mot · GF02Bo230 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringen har föreslagit att godkänner attden statliga fonden för avhjälpande av fukt- ochmögelskador i småhus avvecklas (J 6, punkt 1).Av en utredning som vi tagit del av från fonden för fukt-och mögelskador verkar förslaget förhastat. Ett betydandeantal småhus med allvarliga fukt- och mögelskador tycksalltjämt finnas. Det bör därför vara för tidigt att nu fattabeslut om fondens avveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt inte godkänner att den statliga fonden föravhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus avvecklas(J6 punkt1).
mot · GF02Bo231 · 1992-01-27 00:00:00 — Bidrag för konstnärlig utsmyckning i bostadsområden Bidrag lämnas till konstnärligutsmyckning i bostadsområden. Bidrag lämnas av kostnaden för utsmyckningen, dock med högst . per kvadratmeter bruttoarea bostäder. Föråterstoden av kostnaden har lämnats statligt stöd iform av bostadslån och räntebidrag. lämnas ett motsvarande stöd i form avräntebidrag och kreditgaranti på grundval av ettbidrag/garantiunderlag som får uppgå till högst . per kvadratmeter bruksarea.Boverket har föreslagit att ramen för bidrag borde uppgåtill 25 milj.kr. för nästa budgetår.Regeringen föreslår att bidraget till konstnärligutsmyckning i bostadsområden avvecklas.Bidragen till konstnärlig utsmyckning har betytt mycketnär det gällt att utrusta bostadsområden medkvalitetskonst. Intresset har växt allteftersom. Under desenaste åren har de pengar som stått till boverketsförfogande för bidrag inte räckt till.God konst i bostadsområden ger de boendeskönhetsupplevelser som konsten ger en känsla avidentitet och samhörighet med det egna bostadsområdet.Vandalism och förstörelse förekommer ytterst sällan ibostadsområden med en väl genomtänkt konstnärligutsmyckning. Detta medför att de boende kan kännastolthet över sitt bostadsområde som det spararpengar i förvaltningen.Staten har genom sitt stöd verkat som mecenat ochuppmuntrat konsten. Stödet har skapat intresse för denkonstnärliga utsmyckningen bland såväl byggherrar,entreprenörer, förvaltare som konstnärer och boende. Detvore synnerligen olyckligt om statens stöd nu skulleförsvinna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konstnärlig utsmyckning ibostadsområden.
mot · GF02Bo233 · 1992-01-27 00:00:00 — Alternativa energislag i nya lokaler Använd de miljövänliga energislagen i nya lokalerBakgrundUtvecklingen av solenergi, värmepumpar, vindkraftm.m. har nu nått så långt att de i många fall kan användas ikommersiell produktion. Även användningen avbiobränslen utvecklas nu starkt.Tar man hänsyn till att dessa miljövänliga bränslenminskar samhällets kostnader för miljöskador ärhelhetsbilden mycket positiv.Samhällets stöd till dessa energislag har under många årvarit alltför litet.ProblemMånga aktörer tvekar inför investeringar i nya teknikeroch anläggningar. Det gäller både enskilda och störreaktörer, såsom kommuner.Detta gör att det går trögt att få upp stora volymer påt.ex. beställningar av solenergianläggningar trots attlönsamheten på dem är god. Om marknadenför dessa produkter växer och serieproduktion kan kommaigång på allvar kommer produktionspriset att sjunka ochdärmed öka lönsamheten ytterligare på dessa typer avprodukter och anläggningar.LösningNyproduktion av bostäder och andra lokaler som ärämnade att värmas permanent ska t.ex. endast gesbyggnadstillstånd om energiförsörjningen till en viss delbestår av nämnda miljövänliga energislag. Det fårankomma på m.fl. att ge förslag till merpreciserade direktiv. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att m.fl. fåri uppdrag att komma med förslag till hur användningen avmiljövänliga energislag skall öka i nyproducerade bostäderoch andra lokaler.