mot · GF02T201 · 1992-01-27 00:00:00 — Allmänna riktlinjerVäl fungerande kommunikationer är av avgörandebetydelse för ekonomisk utveckling, sysselsättning och godlivskvalitet. I regioner med långa avstånd ochglesbebyggelse är detta förhållande särskilt framträdande.Därför krävs särskilda insatser i de s.k. skogslänen för atttillgodose behoven av snabba, säkra och så billigakommunikationer som möjligt.Utvecklingen inom industrin går mot allt högreförädlingsgrad i varuproduktionen. Såväl varu- somtjänstesektorn är beroende av väl utbyggda tele- ochdatakommunikationer. Enskilda och företag är beroende avsnabb postbefordran och betalningsförmedling.Sammantaget ställer detta krav på hög kvalitet i fråga omtransporter och kommunikationssystem i hela landet.Europaintegrationen och krav på ökad tillväxt iekonomin tvingar fram en ökad konkurrens inom praktiskttaget alla sektorer. Detta gäller i hög grad inomkommunikationsområdet. För att geografiska områdenmed stora avstånd till de stora nationella centra skall kunnahävda sig i denna utveckling måste de förses med en välutbyggd och fungerande infrastruktur. Men omvänt gälleratt de befolkningstäta regionerna i många avseenden ärberoende av mer perifiera delar av landet. All kunskapfinns inte i storstadsområdena. För råvarutransporter ochden industriella utvecklingen krävs goda kommunikationermellan alla delar av landet. Detta gäller också inom fritids-och turistsektorn -- för att nämna några exempel.Vi vill också betona att insatserna inomkommunikationsområdet måste göras utifrån ettsystemtänkande. Landets vägar utgör ett nätverk. Insatserpå ett vägavsnitt har ofta stor betydelse för vägtransporterinom ett stort geografiskt område. Det är därför viktigt attbygga bort flaskhalsar. Ett bra exempel är ny bro överÅngermanälven. Det s.k. medför attavståndet mellan övre och övriga Sverigeförkortas med . Därtill kommer att tungatransporter kan framföras längs 4 till och från övreNorrland. Därför är detta vägprojekt viktigt också förVästerbotten och trots att det ligger iVästernorrland.Men för att vägsystemet skall fungera väl måste också demindre vägarna medge en hygglig framkomlighet året runt.Därför är det angeläget att fullfölja bärighetsprogrammet.Inte bara broar måste förstärkas, utan också vägpartier somnu ibland är avstängda p.g.a. tjälskador.Systemsynen innebär också att transportslagen skallkunna samverka så att största möjliga samhällsnyttauppstår.De statliga verken inom kommunikationsområdetbedriver en omfattande verksamhet med ett stort antalanställda. Verkens sätt att organisera sin verksamhet harstor regionalpolitisk betydelse. Vi motsätter oss interationaliseringar, men regeringen måste tillse att ensamordning och en helhetssyn präglar detta arbete så att enregional balans kan upprätthållas.Mot denna allmänna bakgrund vill vi framföra ett antalsynpunkter och förslag beträffande kommunikationer i desju skogslänen.1 Vägar a) har ställt sig bakom förslag sominnebär stora satsningar på Europavägarna E 3, E 4 och E 6. På regeringens förslag reserverades 500 milj.kr. för en extra insats till bärighetsprogrammet.Samtidigt uttalade att en större del av ordinarieanslag borde kunna anslås till de mindre vägarnabl.a. Det är viktigt att regering och vägverkrespekterar detta uttalande.Fördelningen av de 500 milj.kr. bör ske så snart sommöjligt. Därvid bör i första hand skogsnäringens behov avsäkra transportvägar beaktas. Regeringen bör för riksdagenredovisa hur fördelningen av dessa medel gjorts.b) har utarbetat förslag till en stomvägsplan ivilken strategiska stråk utpekas. Det är naturligt attEuropavägarna i första hand hänförs till denna plan och gesgenomgående hög standard. Detta bör dock gälla samtligaEuropavägar i landet således även E 79, E 75 och E 18 i skogslänen.Vi vill därtill särskilt framhålla . Genom beslut av den socialdemokratiska regeringenfick denna väg enhetlig numrering från Göteborgtill . Avsikten med detta var bl.a. att därmedförstärka denna vägs betydelse för turismen i landets har också stor betydelse för den tungalandsvägstrafiken i området. Den kan i detta avseendeliksom i fråga om turismen sägas ha stor strategiskbetydelse. Den bör därför ges en genomgående högstandard. Därmed kan statsmakterna också markera sinvilja att skapa utvecklingsmöjligheter inte bara ikustremsan utan också i inlandet.c) Som tidigare framhållits är det ytterst angeläget att enny bro över kommer till stånd. Densocialdemokratiska regeringen reserverade genom beslut iaugusti 1991 medel för detta projekt inom ramen för detsärskilda infrastrukturanslaget. Det ankommer påregering och vägverk att snabbt genomföra projekteringoch nödvändig miljöprövning så att ett genomförande kankomma till stånd.2 Järnvägar a) Den socialdemokratiska regeringen anvisade under1991 80 milj.kr. för investeringar på . Avsikten varatt därmed inleda ett femårigt upprustningsprogram för attlångsiktigt säkerställa godstrafiken på inlandsbanan.Motsvarande belopp bör därför anvisas . Detta är ett minimum av statlig insats för attturisttrafik på skall kunna bedrivas.Regeringen bör beakta detta vid fördelning av medel iregleringsbrev för /93.b) Norra stambanan och stambanan genom övreNorrland är ett av de viktigaste godstrafikstråken i landet.De spelar också en stor roll för persontrafiken.Viktiga upprustningsarbeten har påbörjats för att ökakapaciteten i denna järnvägstrafik. Genom ny sträckning avspåren på vissa avsnitt, kurvrätning och byggande avdubbelspår kan volymerna öka och restiderna förkortasväsentligt.Vi anser det vara angeläget att ytterligare medel urinfrastrukturanslaget anvisas för dessa ändamål.c) Genom beslut av den socialdemokratiska regeringen iseptember 1991 har arbeten för snabbtågsanpassning avostkustbanan till kunnat inledas. Enförhandlingsman tillsattes för att åstadkomma en rimligfördelning av kostnaderna mellan staten och övrigaintressenter i detta projekt.Regeringen bör nu tillse att beslut kan fattas ochatt projektet kan förverkligas. Genomatt samordna upprustning av på sträckanHudiksvall--med utbyggnad av ostkustbananbör kostnadsbesparingar kunna ske. Denna möjlighet till vara.d) har presenterat en förstudiebeträffande byggande av en ny järnväg ----. Projektet går under benämningenBotniabanan.Banverket anser att projektet är samhällsekonomisktlönsamt, men har inte ansett att det ryms inom de ramar förnyinvesteringar som angetts -- trots att dessa har ökatfrån 10 miljarder till nära 30 miljarder. Botniabananberäknas kosta ca sju miljarder kronor.Genom engagemang från bl.a. kommunerna pågårstudier beträffande förutsättningen för en kustjärnväg upptill , eventuellt . Idéerna om en järnväglängs som diskuterats under fleradecennier är intressant. Vi anser det vara angeläget attförutsättningarna för ett genomförande ingående prövas.Det av redovisade projektet är emellertid förbegränsat. För att uppnå syftet, nämligen etablerande av ensnabbtågförbindelse mellan städerna utefterNorrlandskusten, måste banan byggas upp till ,alternativt Haparanda.Vi anser således att en mera fullständig kustjärnväg börutredas. Det är emellertid, enligt vår mening, angeläget attett sådant utredningsarbete inte i någon mening hämmarsatsningarna på stambanan genom övre , andrajärnvägsprojekt eller vägprojekt i skogslänen.3 FlygInget transportmedel kan som flyget kompensera förlånga avstånd. Därför är ett väl utvecklat flygtrafiksystemav största betydelse i skogslänen.Sveriges flygtrafik är uppbyggd med somgemensamt nav. Täta flygförbindelser mellan olika orter ilandet kräver därför goda start- och landningsmöjligheterpå . Byggande av en tredje landningsbana påArlanda är således av strategisk betydelse för utveckling avflygtrafiken som ett effektivt regionalpolitiskt instrument.En avreglering av flyget har inletts genom att Linjeflygoch SAS numera tillåts konkurrera. Regeringen haraviserat en fortsatt avreglering. Vi anser att en förutsättningför en sådan utveckling måste vara att garantier skapas förbibehållande av de trafiksvaga linjerna. För närvarandesker en korssubventionering inom ramen för Linjeflygs ochSAS trafiktillstånd på så sätt att trafikstarka linjermedverkar till kostnadstäckning av svagare linjer. Vid en frikonkurrens på alla linjer bortfaller förutsättningarna för ensådan subventionering. Regeringen måste därför tillse attde trafiksvaga men regionalpolitiskt viktiga linjerna kanupprätthållas med andra stödåtgärder innan en frikonkurrens införs.Vi anser vidare att statsbidraget om 15 milj.kr. till demindre flygplatserna successivt bör räknas upp. I ett förstasteg bör anslaget öka till 20 milj.kr.4 SjöfartFör tunga och volymmässigt stora transporter ärsjötransporter av stor betydelse. För skogslänen, som i såstor utsträckning är beroende av skogs- och gruvnäringen,är därför väl fungerande sjöfart synnerligen viktig. Vi vill idetta sammanhang särskilt framhålla sjöfarten utefterNorrlandskusten och Vänertrafiken.Även sjöfarten måste ingå i den systemsyn som viinledningsvis betonat bör prägla trafikplaneringen. Dettabör särskilt beaktas i det utredningsarbete som aviseras ibudgetpropositionen angående kanaltransporterna ianslutning till Vänersjöfarten.Vi föreslår vidare att en utredning beträffandekustsjöfarten och hamnverksamheten på Norrlandskustenkommer till stånd. Utredningens syfte bör vara att stimuleraett så effektivt utnyttjande av den samladehamnkapaciteten som möjligt.För sjöfarten i Norrlandshamnarna krävs en välfungerande isbrytningsverksamhet. Det är emellertid svårbegripligtvarför den skall vara stationerad i . Denoperativa verksamhet isbrytarna utför sker normalt nästanuteslutande norr om . Av rent rationella skäl,men också av regionalpolitiska skäl, menar vi attisbrytarflottan bör stationeras i en av Norrlandshamnarna.Vi föreslår att en kartläggning av bästa alternativ tillnuvarande förläggning sker skyndsamt.5 Post och TeleSverige har ett väl utbyggt telesystem och en välfungerande postdistribution. Det hävdas med visst fog attSverige i dessa hänseenden är världsbäst. Detta gäller såväli fråga om servicegrad som prisbildning.Vi anser att det inte minst av regionalpolitiska skäl ärviktigt att slå vakt om de fördelar som goda post- ochtelekommunikationer erbjuder i hela landet. Härvidlagspelar taxesättningen en viktig roll. Postens enhetstaxa förnormalbrev måste bibehållas. Teletaxan bör ytterligareutvecklas i syfte att skapa ett rundare . I dessaavseenden bygger taxesättningen på en viktigsolidaritetsprincip. Kostnaden för utnyttjande av post- ochteleservice skall inte vara beroende av var i landet man bor.Likvärdig service till lika kostnad är en viktig princip som vianser bör gälla i fråga om post och tele.Diskussionen om ägande- och organisationsformbeträffande post- och televerken inger oss emellertid stororo. För såväl tele- som postverken planeras nu attaffärsverksformen skall ersättas av en bolagisering. Isamband därmed har också förslag rests om utförsäljningoch privatisering. En sådan utveckling vore, enligt vårmening, mycket olycklig. Vi tror inte att det är möjligt attupprätthålla nuvarande servicenivå i mera avlägsna delar avlandet i ett postverk eller televerk som styrs av privataägares avkastnings- och lönsamhetskrav. Vi befarar på godagrunder att glesbygden skulle drabbas hårt av en sådanutveckling. Därför motsätter vi oss en privatisering av post-och televerken.Regering och riksdag måste slå vakt om de mål i frågaom regional och social service som gäller för post- ochtelekommunikationer. Dessa får inte genom ändradorganisationsform försvagas.Nu ställs krav från olika håll på en fri konkurrens inomdessa områden. Vi motsätter oss inte konkurrens, men detmåste då vara en konkurrens på lika villkor. Vi menarexempelvis att företeelsen i inteuppfyller det kravet. Dess verksamhet utgör ett hot mot densolidaritetsprincip som gällt inom postdistributionen.City Mail opererar endast på det mest lönsamma områdetav brevdistributionen medan postverket har uppdraget atttäcka också de glesaste glesbygder. Detta är inte lika villkor.En regionalpolitik värd namnet inom denna sektor kan intestillatigande acceptera detta förhållande. Monopolet pådetta område får inte överges utan att regeringen vidtagitandra åtgärder -- exempelvis koncessionsavgifter -- som gördet ekonomiskt möjligt att upprätthålla en postservice pålikvärdig nivå i hela landet. Med hänvisning till det anförda hemställs1.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationer i skogslänenbeträffande vägar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationer i skogslänenbeträffande järnvägar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationer i skogslänenbeträffande flyg,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationer i skogslänenbeträffande sjöfart,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationer i skogslänenbeträffande post- väsende,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationer i skogslänenbeträffande telekommunikationer.