mot · GF02U617 · 1992-01-27 00:00:00 — InledningIngenting pekar på att några förbättringar på mänskligarättighets-området har skett i efter AyatollahKhomeinis död.Grova brott mot de mänskliga rättigheterna fortsätter isamma utsträckning som . Offentliga avrättningar ärstående inslag i den iranska vardagen. Enligt en iranskmorgontidning ''Etelaat'' försökte en 5-årig pojke hänga sig,repet höll inte så han kunde räddas, som orsak angav hanatt han sett så många som blivit offentligt hängda, så hanville pröva hur det kändes att bli hängd.Med jämna mellanrum kommer rapporter omavrättningar även i våra massmedier. Orsaken tillavrättningarna sägs vara narkotikabrott. Den samladeoppositionen hävdar att detta är osanning och endast enförevändning för att avrätta oliktänkande.Tyvärr är den verkliga situationen den som oppositionenhävdar. Merparten av avrättningarna sker dessutom eftermycket summariska rättegångar. Sedan den islamiskarepubliken grundades sitter tusentals politiska fångar ide iranska fängelserna och antalet växer.Ett ganska typiskt exempel på politisk fånge är den ungekurdiske mannen N. Rahehag som greps ,när han deltog i ett politiskt möte hos en förbjuden politiskorganisation. Han var då endast ochdömdes till fängelse. Han benådades i sambandmed firandet av revolutionen.Tortyr och övergreppI fängelserna förekommer tortyr, skenavrättningar ochandra grova övergrepp. Anhöriga nekas att besöka sinafängslade anförvanter. När avrättningar äger rum meddelasde anhöriga bara i bästa fall. I många fall förtigs vad somhänt med fången. Unga kvinnor som skall avrättas våldtasav fängelsepersonalen före avrättningen med motiveringenatt de annars hamnar i himlen om de är oskulder när de dör.Från augusti 1979 till augusti 1991 har 1 458 kvinnligapolitiska fångar (eller kvinnor som är släkt till politisktaktiva) avrättats. Denna siffra omfattar endast de kända fallsom det finns namnlistor på, den verkliga siffran tros varahögre. Av dessa kvinnor var 33 gravida och 206 varminderåriga flickor mellan 10 och 18 år.En pinsam tystnad över de grova brotten mot mänskligarättigheter, som mullaregimen i gör sig skyldig till,råder från regeringar i både öst och väst. har enskyldighet att ge röst åt protesterna.Kvinnor och barn drabbas värstBarnen arresteras tillsammans med sina mödrar. Barnentvingas att närvara när mödrarna torteras. Systemet medtillfälliga fruar, att kunna gifta sig , innebäratt även barnprostitution blir legaliserad eftersomgiftasåldern för flickor har sänkts till 9 år.Zane (Dagens kvinna) är en islamisk veckotidningi . Alla artiklar och reportage ska först godkännas avkulturdepartementet. Tidningen har en frågespalt ditkvinnor kan skriva för att få viss juridisk rådgivning.Frågorna handlar mest om skilsmässor, misshandel,vårdnad om barn och ofta om polygami.Enligt islam finns det två typer av äktenskap: ett utantidsbegränsning som kallas permanent och ett tillfälligt,tidsbegränsat äktenskap. En man får ha fyra permanentafruar och ett ej angivet antal tidsbegränsade äktenskap.Längden på dessa äktenskap anges vid vigseln. En kvinna iett tidsbegränsat äktenskap har inga rättigheter, inte ens omhon har barn med mannen.En frågeställare skriver i tidningen nr 1307--1991:Sedan drygt ett år har jag varit hemlös och får inte träffamina barn. Jag har inga pengar till mat och husrum. Minolycka beror på att min man anklagat mig för att ha stulittyg utan hans tillåtelse. Jag gav tyget till vår dotters hemgift.Detta tyckte inte min man om.Vid domstolen blev jag fälld för stöld av min mansegendom. Min man har tagit en ny fru och jag får inteträffa mina barn. Vårt äktenskap har präglats av ständigmisshandel. Jag tvingades att gifta mig när jag var 9 årgammal, min man var äldre. Snälla hjälp mig. Vartskall jag vända mig för att få mina mänskliga rättigheter.Boken av ''Inte utan min dotter'' ochfilmen med samma namn har fått stor uppmärksamhet iväst.Det som beskrivs i boken och filmen är inget nytt.Iranska kvinnor har flytt till väst genom samma berg somBetty Mahmoudy och berättat om deomänskliga förhållandena i mullornas , utan att detväckt något intresse.Tidvis tillåts kvinnor i att välja färg på sina strumporeller att låta litet av håret synas under slöjan. Förändringarsom snabbt uppmärksammas i väst och tolkas som om enliberalisering är på gång.Vi måste ställa krav på mullaregimen i . Det ska intevara möjligt:att avskeda, misshandla och fängsla kvinnor för att deinte bär slöja,att stena kvinnor till döds,att gifta bort små flickor,att vägra kvinnor tillträde till de flesta universitet ochhögskolor,att tillåta polygami och tillfälliga äktenskap,att fängsla och avrätta barn.Västmakternas stöd till IranDet kan konstateras att är ett intressant land attgöra affärer med. Under upptrappningen av kriget iMellanöstern blev det även intressant för och andraländer att få stöd i konflikten. Så under kriget för attbefria , blev förlåtet av och tidigarekonflikter sopades under mattan.Därför har handel, industriinvesteringar,handelskrediter och diplomatiska förbindelser med Iranmycket kraftigt utökats även från andra länder, så ocksåfrån svensk sida. Även har beviljat ettlån på . stöd till FN-beslutet omhandelsbojkott mot banade väg för det lånet.Motverka regimenDen iranska mullaregimen har en väl utbyggdinternationell agentverksamhet för att spåra, förfölja ochäven mörda regimmotståndare som flytt till andra länder.Det har vi även här i fått erfara vid flera tillfällen.Av utvecklingen i borde vi ha lärt hur diktaturer ochderas envåldshärskare fungerar, om inte annat så borde deutestående fordringarna som har i exportkrediter,836 miljoner, ha lärt oss vilka risker handel meddiktaturstater innebär. Samma koppling mellan handel ochkrav på mänskliga rättigheter bör göras som den regeringengör mellan bistånd och demokratisering.Vi anser att handeln med skall hållas på lägstamöjliga nivå och att initiativ i form av regeringsleddahandelsdelegationer inte skall tas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för attIrans brott mot mänskliga rättigheter skall uppmärksammasi alla relevanta internationella sammanhang,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att med stöd avbarnkonventionen med kraft arbetar för att ta till varabarnens rättigheter och fördöma brott motbarnkonventionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i FN skall verka föratt den särskilda FN-observationen av fortsätter och attsärskilt kvinnors och barns situation uppmärksammas,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för att Iraninte beviljas lån från , på grund av brottmot mänskliga rättigheter,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör verka för atthandeln med och ekonomiska åtaganden i börhållas på en låg nivå,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samma koppling mellanhandel och mänskliga rättigheter skall gälla som mellanbistånd och demokratisering.