mot · GF02K824 · 1992-01-27 00:00:00 — Utlandssvenskarnas betydelse för exportindustrinExportindustrin är samhällsekonomiskt viktig förSverige. Runt om i världen sysselsätter de svenskaföretagarna och deras dotterförtag minst 420 000 personer.Antalet utomlands bosatta svenskar i världen har beräknatstill minst 250 000 personer. ekonomiska utvecklingoch därmed vår välfärd beror inte minst på svensk industriskommersiella framgångar utomlands. 60--avexporten till flertalet i-länder går via svenskägda sälj- ochproduktionsbolag i utlandet. Det är ett erkänt faktum attsvenska produktionsetableringar utomlands även bidrar tillsysselsättningen i Sverige.Verkstadsindustrin svarar för av dettotala antalet utlandsanställda. av dettotala antalet svenskar anställda i svenska dotterbolag iutlandet är koncentrerat till tio länder: , ,, , , ,, , och . Trefjärdedelar av de utlandsanställda finns inom OECD-området. Genom bistånds-, hjälp- ochmissionsorganisationer görs humanitära insatser av storbetydelse för folk i olika delar av världen. När Sverigesgränser öppnas mot övriga förväntasrörligheten öka ytterligare.VarningssignalerVid noterade man en tendens tillminskad benägenhet att ta utlandstjänstgöring. Man villhelst inte ta höga chefer utifrån. Det har varit lättatt få svenska civilingenjörer att ta utlandstjänst. De är oftaspecialister, som tillfälligt behövs vid något bolag utanförSverige. Det vore inte bra om ett ökat motstånd att tautlandstjänst skulle breda ut sig. Skälen till dennaobenägenhet anses vara att det ekonomiska incitamentetförsvunnit eller försvagats, att bostadsfrågan orsakarbekymmer samt makes arbete och pensionfrågor.Det är också viktigt att är väl representerat inomde internationella organisationerna till exempel . Även här finns signaler om en minskad benägenhetbland svenskar att söka sådan tjänstgöring på grund avsvårigheter för medföljande make/maka att få arbete påsamma ort samt den försämrade sociala tryggheten.Men måste bli mer internationellt om vi skaklara den europeisering och internationalisering som 90-och 2000-talen kommer att innebära, detta oavsett om viblir medlemmar i eller ej. Intressanta arbeten aktuellaför svenskar kommer relativt sett att bli allt fler i såväl Väst-som , inte bara till följd av en ökande varuexportutan också som konsekvens av den ökade exporten avkunskap som kan väntas.Dessa varningsignaler måste tas på allvar. Ska vi kunnabehålla arbeten i i tillräcklig utsträckning måste viöka vår försäljning av kunskap så att nya pengar ocharbeten kommer till landet. Detta förutsätter att vi snarastangriper problemen och också löser dem. Enattitydförändring är nödvändig. Svensken i gemen måsteförstå varför det är nödvändigt med internationellakontakter och utvecklade internationella kommunikationerpå alla plan. Den dag blir medlem i EG skall minst800 svenska familjer flytta till t ex. EG-medlemskapet löser inte alla problem. Svenskapolitiker och svensk administration måste ha hunnitförbereda sig.Ju fler unga människor som hunnit knytavänskapsrelationer ute i världen desto bättre för Sverige.Det är lättare att bearbeta kulturproblem (som alltiduppstår i internationellt samarbete) om man harvälutvecklade relationer. Svenska barn medkulturkompetens från andra länder kommer sannolikt somvuxna att påtagligt kunna bidra till framtidens svenskasamhälle. En ny förståelse måste växa fram för de svenskarsom arbetar i andra länder. Det är viktigt att vi i Sverigerespekterar internationellt arbetande svenskar i stället föratt skapa en misstänkliggörande mytbildning kring dessa.ProblemområdenDen svenska lagstiftningen är komplicerad och oklar förden enskilde individen. En allmän översyn av lagstiftningeninom olika områden behövs för att och de ''nya''alltmer rörliga, svenskarna skall fungera i ett öppet Europaoch en internationellt alltmer sammanhållen värld. Dethandlar inte om personer som lämnar sitt land utan omsvenskar, som verkar i andra länder. Dessa svenskar ärminst lika nationella som sina landsmän i hemlandet, ja oftamer. En god internationalist har ofta en stark nationellförankring och stor kunskap.På ett flertal områden råder bristande ömsesidighet. Detfinns även exempel på lagstiftning där behandlingen av iSverige boende svenskar är inkonsekvent jämfört medbehandlingen av i utlandet boende svenskar. Vissa regler äroklara, andra är inkonsekventa och svåra att förstå. Därtillär informationen till de svenskar som står i begrepp att förkortare eller bosätta sig i ett annat land,synnerligen bristfällig. Det krävs en samlad översyn avrådande förhållanden samt en förbättrad information vadgäller konsekvenserna för den svensk som för en tidbosätter sig i annat land.Områden som kräver översyn är bland annat följande:skattevillkor, bosättningsbegrepp, sjukvård, kopplingmellan skatter och sociala förmåner, konsekvenser för denmedföljande, barnbidrag och barns återanpassning iSverige, bostads- och arbetsmarknadsfrågor, skolgång förmedföljande barn, rösträttsförfarandet, medborgarskaps-,körkorts- och pensionsfrågor, internationell familjerätt ochmyndigheternas informationsskyldighet.Ekonomisk betydelse -- statistikEn översyn av utlandssvenskarnas situation skulle bli änmer belysande om man tog fram mer detaljerad statistiköver hur många det kan röra sig om samt yrkesindelning,åldersgrupper etc. Dessa gruppers betydelse för densvenska ekonomin bör också belysas. Kostnaderna för en iSverige boende svensk samt en i utlandet boende svensk ärockså av intresse i sammanhanget.Statistiska centralbyrån bör i samarbete medkommerskollegium, och kunnaproducera en fullödig och aktuell tjänsteexportstatistik.SkattefrågorDet är också viktigt att den utflyttade får veta vilkaspelregler som gäller. Retroaktivitet i beskattning kan inteaccepteras, en fråga som är aktuell vid tecknandet av nyadubbelbeskattningsavtal. I samband med att nyadubbelbeskattningsavtal växer fram måste en samordningmed annan lagstiftning och med sociala konventioner göras.Sambandet mellan skattelagstiftning ochsocialförsäkringslagstiftning i andra länder kan intenonchaleras.Ett stort problem utgör de tolkningssvårigheter somuppkommit i samband med det nya skattebegreppet''väsentlig anknytning'' som införts för i utlandet boendesvenskar. Väsentlig anknytning kan således innebära att enutflyttad svensk medborgare anses skattemässigt bosatt iSverige, trots att vederbörande stadigvarande vistasutomlands. Svenskar bosatta i annat land kan riskera enstörre skattebörda än svenskar bosatta i på grund avolika regler vad gäller rätten till allmänna avdrag.Man bör anses bo där man är mantalsskriven precis såsom gäller för svenskar bosatta inom Sverige.Den som arbetar för utländskt bolag i utlandet, får videmigration föra ut hela sitt kapital. Arbetar man för ettsvenskt dotterbolag eller annat företag med svenskanknytning får man vänta på att få föra ut sitt kapital.Med 150 olika rättsordningar över världen är det svårtäven för jurister att överblicka konsekvenserna. Det råderen otrygghet för den enskilde. Enbart i tillämpasfyra olika begrepp när det gäller bosättning: detsocialrättsliga, det skatterättsliga, det valutarättsliga ochdet som gäller bokföring. Det är inte alltid möjligt attfå besked om vad som gäller i olika situationer.Det är synnerligen komplicerat för en vanligmedborgare att sätta sig in i hur de olikabosättningsbegreppen relateras till olika delar avlagstiftningen och hur de påverkar de medborgerligarättigheterna och skyldigheterna i olika avseenden. Detfinns anledning att söka samordna bosättningsbegreppen tillett enda bosättningsbegrepp för hela lagstiftningen.En svensk som stadigvarande vistas utomlands skall intebedömas utifrån andra utgångspunkter när det gällerdennes skyldigheter än när det gäller dennes rättigheter.Därför måste bosättningsbegreppet ses över så att det ärlikadant utformat oavsett om det avser rättigheter ellerskyldigheter.RösträttsförfarandetDet är helt orimligt att rösträttsförfarandet gjorts såkrångligt. Här finns utrymme för förenklingar så att i andraländer bosatta svenskar kan utöva den grundlägganderättigheten att rösta. Det borde inte vara omöjligt att låtasvenskar runt om i världen få poströsta precis som andrasvenskar. Därtill skall inte dessa svenska medborgarebehöva oroas över att bli fråntagna denna demokratiskasjälvklara rättighet, varför rösträtten för alla svenskamedborgare bör grundlagfästas, dvs rösträtten skall igrundlag garanteras även svenskar som arbetar i andraländer.SjukvårdLagen om allmän försäkring gäller inte längre svenskari andra länder. Det kan inte vara rimligt att låta en svenskskattebetalare betala per dag på sjukhus.Samordningen vad gäller sociala förmåner ochskatteskyldighet måste ses över. Den som inte har rätt tillsvensk sjukvård måste ges utrymme att dra av försocialförsäkringskostnader på annat sätt. Dessa frågormåste klargöras för utflyttande svenskar så att intevederbörande plötsligt står utan varje ekonomisk möjlighettill nödvändig sjukvård.PensionSamordningen av pensionssystemen med andra ländermåste förbättras. Människor som påtagligt bidragit till detsvenska hushållet genom förvärvsarbete hela livet skall intepå gamla dagar kunna drabbas av att de inte får ut sinintjänade pension. Detta kan inträffa om intjänandeårenvarit för få i varje land. Här krävs såväl översyn somsamordning internationellt. Denna situation kommer attförbättras mellan och tycks fungera mellanvissa länder till exempel med . Här krävs dock enöversyn av förhållandena vad gäller svenska medborgaressituation i olika länder samt information till eventuelltutflyttande svenskar.Rekommendationerna i modellavtal bör följas,inte minst när det gäller dubbelbeskattning, det vill sägaskatt på pension betalas i bosättningslandet.FamiljepolitikFå känner till de regler för barnbidrag ochunderhållsbidrag som gäller för i utlandet bosatta svenskar.Få kvinnor som följer med sina män på internationellauppdrag har förstått hur detta senare i livet kan innebärastora ekonomiska bakslag. Pensionssituationen förändrasradikalt, även om kvinnan är gift med en man i statlig tjänstoch kanske avsätter halvtid eller mer enbart pårepresentation för makens arbete. Skulle maken avlida ochkvinnan bli ensam senare i livet får hon numera inte helleränkepension (om hon är såsom av deefterlevande makarna är). Hennes egen ATP har sannolikthunnit försämras radikalt under de år hon bistått maken ochkanske sitt land på annat sätt än genom traditionellt ATP-grundande arbete i hemlandet.Ett äktenskap i utlandet utsätts förhårdare påfrestningar än hemma i den kända miljön. Detkan leda till att äktenskapet spricker. I en sådan situation ärkvinnan numera mycket mer oskyddad än hon tidigare var.Lagen om internationella äktenskap har lett till att svenskakvinnor gifta med utländska män boende i fåttstarkare skydd, medan svenska kvinnor gifta med svenskamän boende i utlandet fått sämre skydd. Bodelningen skallske enligt de regler som gäller i det land man bor,hemvistlandet, såvida bosättningen gällt ochlandet ifråga har accepterat hemvistprincipen. Denna regelkan göra att kvinnans egendom i vissa fall, i praktikengenom den nu antagna lagen, helt flyttas över på mannen.Kvinnor som inte sätter sig in i detta kan drabbas av oerhörthårda slag. Skall samma synsätt komma att prägla vem sombör vara vårdnadshavare för barn från ett havereratäktenskap?Om lagstiftningen följer olika principer på olikaområden är det även viktigt att känna till detta. Det krävsnoggrann information i dessa frågor så att människoråtminstone ges möjlighet där så är möjligt att skriva avtal iförväg och inte drabbas av stora slag i livet, utan att de enskänt till, vilka risker de ingått. Man kan fråga sig om detinte borde finnas en internationell konvention som satteupp vissa fasta regler i internationell lagstiftning som annarsriskerar drabba människor och även missbrukas av mindrenogräknade makar och andra.StudiestödReglerna för studiehjälp måste vara så utformade att denenskilde individen själv kan bestämma till vilkenutbildningsanstalt och i vilket land han vill lägga sinutbildning. Det är viktigt att all information om nyamöjligheter sprids bland svenska ungdomar.Men måste också se över det som erbjuds vidsvenska universitet och högskolor och anlägga ett nyttperspektiv, nämligen fråga sig om den utbildning somerbjuds kan mäta sig med motsvarande lärosäten i andraländer.Vi måste även ta väl hand om de utländska studentersom finns i och se till att de inte diskrimineras utanså långt som möjligt erhåller samma förmåner som desvenska studenterna.Skolans internationalisering -- utomlands bosattasvenska barns skolgångDet vore av värde om svenska lärare i större utsträckningkunde stimuleras till att ta utlandstjänst. Detta förutsätterdock möjlighet till tjänstledighet och även att en sådanerfarenhet ges merit vid senare värdering av lärarinsatsen.De problem med svenska språket som sedermera kanuppstå för svenska barn bosatta i utlandet borde lättarekunna bemästras om ungdomar som läst kompletterandesvenska får möjlighet att göra ett särskilt test som kan ledatill behörighet för fortsatta studier.Eftersom kostnaderna för lärare kan variera påtagligtmellan länderna skulle man kunna överväga ettlönekostnadsindex som även inkluderadelevnadsomkostnaderna i landet (bostad t ex) för de läraresom avlönas genom svenska statens stöd tillundervisningen. Denna fråga måste diskuteras i sambandmed att statsbidraget per elev övervägs. Det är i detsammanhanget viktigt att möjliggöra en viss kontinuitet vidden utländska skolan. Varje form av samverkan med denordiska länderna bör prövas. Svenska skolor i utlandet börsnarast bli skandinaviska skolor.Återvändande familjerEftersom det är viktigt att svenska företag kan rekryteraarbetskraft för utlandstjänst finns det anledning förmyndigheter och arbetsgivare att tillsammans finnalösningar för att öka tryggheten vad gäller bostäder ocharbete för en återvändande familj. Det gäller även barnensskolgång. bör ta till vara de språkkunskaper barnentillägnat sig i andra länder. Det bör finnas möjlighet förengelsktalande elever att fortsätta skolgången på engelska,utan att föräldrarna har en mycket tjock plånbok. Tillgångtill den internationella linjen bör inte enbart knytas tillföräldrarnas ekonomiska styrka. När utbildningsbidragettillåts följa eleven kan detta bidra till ökade kunskaper.EES-avtal och EG-medlemskapOm och när det nu aktuella förslaget till blirgällande kommer detta att förändra situationen på en heldel av ovannämnda områden, dock inte alla. Ett EES-avtalkommer att innebära att ett socialt skyddsnät för personersom flyttar permanent eller tillfälligt mellan olika EES-länder skapas. Den sociala trygghetslagstiftningen i varjeland, dvs förmånerna som finns där påverkas dock ejav arbetet i sig. Däremot kommer avtalet att få betydelsenär det gäller finansieringen av förmånerna. ''EES-medborgarens'' socialförsäkringsförmånerkommer att vara beroende av förmånerna i det land därvederbörande bor. Finansieringen är beroende av i vilketland man arbetat och hur stora förmåner man där byggtupp.För att ta ett exempel kommer en ''EES-pensionär'' somblir sjuk i att erhålla samma sjukförmåner som ensvensk, medan kostnaderna erläggs av det land som betalatut pensionen (det land där personen arbetat längst).InformationVarje person som begär tillfällig adressändring tillutlandet eller stadigvarande utflyttning skall i sambanddärmed förses med en utförlig information om effekternavad gäller barnomsorg (barnbidrag, underhållsbidrag medmera), dödsfall (arv, boutredning), rösträtt (anmälan tillröstlängd med mera), sjukvård, skattskyldighet,äktenskapsskillnad (bodelning, underhåll), valutautförseloch återbosättning.Många svenskar som flyttar utomlands är omedvetna omvilken eller vilka lagar som kommer att bligällande rörande deras förmögenhetsrättsliga frågor.Information om detta måste åligga myndigheterna ochgöras tillgänglig genom utrikesförvaltningen.En samlad information om rättigheter, skyldigheter ochkonsekvenser för en svensk som arbetar i utlandet bör tasfram. Här kan även praktiska frågor som hantering ochutbyte av körkort tas upp. Bland det viktigaste i en sådaninformation är information om konsekvenserna på skatte-,familje- och socialförsäkringsområdena.RemissDet är angeläget att se över dessa förhållandenoch därför bör motionen remitteras till några större svenskaföretag med stor utlandsverksamhet, tillAdvokatsamfundet, bank- och försäkringsväsende och tillFöreningen i Världen för yttrande. Det ärangeläget att den nödvändiga internationaliseringenunderlättas genom noggranna förberedelser. Det är därförviktigt att påbörja en samlad översyn av all denlagstiftning och andra bestämmelser som berör villkoren försvenskar som avser att bosätta sig utomlands och återflyttatill Sverige.Därutöver bör utredningen föreslå åtgärder för hurinformationen om rättigheter och skyldigheter i sambandmed bosättningen utomlands och återflyttningen till Sverigeskall förmedlas till berörda personer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samlad översyn av villkorenvad avser i motionen berörda områden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information till svenskar somåtagit sig utlandstjänstgöring.