mot · GG02U3 · 1992-10-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:174 Förslag till lag om krigsmateriel roll i den internationella vapenhandelnDet kommer att falla en tung historisk dom över envärldsdel och dess folk, som berikar sig på att genom exportav dödliga produkter, köpa råvaror billigt från länder varsinvånare man stänger gränsen för, när de flyr den död derasregeringar satt sig i skuld för att köpa. Utvecklingen gårbakåt, skuldbördan ökar. Det internationella näringslivetkommer att fortsätta att riskera sina anställda och sinamarknader så länge man inte förstår att vapenexportören ären parasit och en lus i pälsen, som måste kammas bort omman ska kunna hoppas på någon förbättring.Denna förödande kritik av de vapenexporterandeländernas dubbelmoral kommer från , Sverigesförsta diskrimineringsombudsman och numerageneralsekreterare i . Den gäller även ,som exporterat vapen till åtskilliga länder, där konflikterutlöst stora flyktingströmmar. Ett aktuellt fall ärJugoslavien, dit exporterat krigsmateriel, för 735miljoner kronor enbart åren 1988--90. Svenska vapen harsålts till nästan alla de , som är de mestskuldtyngda.Vapenexporten skadar trovärdighet inomnedrustningsarbetet och bidrar till militariseringen i u-världen.Vart tog fredsvinsten vägen?När det upphörde, öppnades helt nyamöjligheter till nedrustning. I de fattiga länderna hoppadesman att ''fredsvinsten'' skulle satsas på utveckling. Menregeringarna prioriterar exporten och sysselsättningen. Detsyns tydligt i den amerikanska politiken. De militär-industriella komplexen är starka. Krigsmateriel är mervinstgivande än annan produktion, och kriget vid gav nya nya kunder för högteknologiska vapen,främst i de rika oljeländerna och de nya industriländerna iAsien.När den globala kapprustningen mellan supermakternaupphörde, krympte marknaderna för krigsmateriel. Allavapentillverkare söker nya marknader, även de svenska.Konkurrensen skärps, så som illustreras av det aktuellafallet , dit , och tävlar omatt få sälja stridsflygplan. Även JAS uppges hauttalat intresse för.VapenaffärernaDe svenska vapentillverkarna har uppträtt lika cynisktsom några andra i sin jakt på nya marknader och med sinaktiva lobbyverksamhet för att få exporttillstånd. ''Boforsaffären'' och flera andra avslöjade att en hel delvapen reexporterats eller smugglats till förbjudna länder.Avslöjandena ledde till att reglerna och kontrollenskärptes. Vapenexporten minskade liksom antalet köpare.Men så sent som avslöjades att () hade försökt sälja 150 militärlastbilartill . Efter att Krigsmaterielinspektionen (KMI)larmats, beslöt FMV att demontera kulsprutefästena påbilarna. Men dessa kan ändock användas i krig iVästsahara.PropositionenNu vill regeringen frångå den restriktiva politiken ochliberalisera handeln med krigsmateriel. I sin propositionföreslår den visserligen en breddning av begreppetkrigsmateriel till att omfatta fler varuområden -- mensamtidigt lättas villkoren så att fler länder kan kommaifråga. Regeringen föreslåratt stater som godkänts somköpare ska få svensk krigsmateriel även om de kommer ikrig fri export till lättnader förinternationellt militärtekniskt samarbete attvidareexport av samproducerade vapen kan ske även till ursvensk synpunkt förbjudna länder.Vänsterpartiet motsätter sig denna liberalisering avreglerna för krigsmaterielexport och -samverkan, och viyrkar avslag på regeringens proposition. Den svenskaexporten av krigsmateriel ska avvecklas. Det bör kunna skesuccessivt under en femårsperiod.Vad är krigsmateriel?Regeringen har anslutit sig till vad och fleraandra , , m fl länder gjort och delatin krigsmaterielen i två kategorier:krigsmateriel för stridövrig krigsmateriel.Med den nya uppdelningen kommer vissa produkter,som inte klassats som krigsmateriel, att i framtidenkräva utförseltillstånd. Den skärpningen är välkommen.Men man tar ingen hänsyn till vapnens förväntadeanvändning, om de ska användas till försvar av det egnalandet eller exempelvis stationeras utomlands.Regeringen har inte heller lyssnat på dem som vill införaett s.k. köparkriterium för att förhindra en upprepning avfallet , dit omfattande materiel såldes från mångaländer, vilken sedan användes för vapentillverkning ellerinom krigsmakten, exempelvis Scanialastbilar. skernågot liknande i det högrustande , dit tyska företag såltverktygsmaskiner, som misstänks vara avsedda förtillverkning av kanoner.Om sådan upprustning ska kunna förebyggas behövs ettköparkriterium. Regeringen bör ha befogenhet att tillfälligtförordna att en vara, som inte klassats som krigsmaterielmen fått militär användning, ska omfattas avbestämmelserna. Vid prövningen av utförselärenden börsåväl köpare, presumtiv användare som teknisk utformningutgöra kriterier. Proportionerna mellan det militära ochcivila användandet av en produkt bör utnyttjas vidklassificeringen.Man bör överväga att införa begreppet ''militär export'',vilket ska avse export som går till militära köpare eller pågoda grunder kan förväntas komma till militär användning.Den ska omklassificeras som krigsmateriel. Även materielsom används av paramilitära styrkor, säkerhets- ochpolisstyrkor ska omfattas.Villkoren för tillståndEnligt regeringens förslag bör tillstånd till utförsel avkrigsmateriel eller till annan utlandssamverkan avseendekrigsmateriel, medges om denbedöms erforderlig för atttillgodose det svenska försvarets behov av materiel ellerkunnande eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärd,samtinte står i strid med principerna och målen förSveriges utrikespolitik.Tillstånd ska inte beviljas, om det skulle strida motinternationell överenskommelse som har biträtt,mot beslut av eller mot folkrättsliga reglerom export från neutral stat under krig (ovillkorligahinder).Tillstånd till utförsel av krigsmateriel för strid skainte beviljas till stat som befinner sig i väpnad konflikt medannan stat eller är invecklad i internationell konflikt somkan befaras leda till väpnad konflikt, eller stat som har inreväpnade oroligheter.Tillstånd för utförsel av övrig krigsmateriel skaenligt regeringens förslag kunna ges förutsatt att landet intebefinner sig i väpnad konflikt med annan stat eller har inreväpnade konflikter eller om det förekommer omfattandeoch grova kränkningar av mänskliga rättigheter.De här kriterierna är otydliga. ''Övrig krigsmateriel'' fårexporteras till land som befaras råka i väpnad konflikt.Vänsterpartiet anser att samma regler bör gälla för''krigsmateriel för strid'' och ''övrig krigsmateriel''.Kränkningar av de mänskliga rättigheterna måstebedömas som ''omfattande och grova'' enligt förslaget.Detta öppnar möjligheter för export till tidigare förbjudnaländer. Krigsmaterielinspektör uppgav i enintervju i att fleraländer i -- där försvinnanden, väpnat polisvåldoch andra grova kränkningar är vanligt förekommande --godkänts som vapenkunder. har uttrycktförhoppningar om att få bygga ubåtar åt bl.a. --som befinner sig i konflikt med om Kashmir -- ochVenezuela. Försvarsminister har sagt attPolen, och borde få köpa svenskavapen.Vapenleveranser trots krigReservdelar och ammunition till tidigare levereradmateriel ska enligt propositionen få utföras om det inteföreligger ovillkorligt hinder eller om staten ifråga kommeri väpnad konflikt med en annan stat eller får inre väpnadeoroligheter. Tillståndet ska då återkallas. Men det behöverinte ske, om exporten är förenlig med de folkrättsligareglerna och med svensk utrikespolitik. Detta innebär enliberalisering jämfört med nuvarande regler.FöljdleveranserEnligt regeringens förslag ska tillstånd ges för leveranserav reservdelar och ammunition till tidigare levereradutrustning, som tillstånd getts för, om inte ovillkorligahinder föreligger. Detta innebär en oerhörd liberalisering.En statskupp skulle inte vara skäl nog att stoppaföljdleveranserna. skulle ha levererat reservdelartill !I propositionen sägs att ''det är angeläget att köparna hargoda garantier för att de får reservdelar''. Är det inteviktigare ur svensk utrikespolitisk synpunkt att köparna harklart för sig att de riskerar att bli utan ammunition, om deförgriper sig på de mänskliga rättigheterna eller startarkrig?Detta måste ändras så att nuvarande praxis klart ochtydligt fastslås. All export av svensk krigsmateriel, inklusiveammunition och reservdelar, ska stoppas i sådana fall.Ett specialfall av följdleverans är när materiel, somtidigare levererats till en stat, återsänds till den svenskatillverkaren för reparation. I sådana fall säger regeringen atttillstånd till återutförsel alltid ska beviljas med mindreovillkorliga hinder uppstått. Detta är otillräckligt. Sammaregler bör gälla som vid export.NeutralitetsrättenEnligt får en neutral stat inteleverera krigsmateriel till de krigförande. Däremot måsteinte staten förhindra att privata företag genomför sådanaleveranser. I propositionen hävdar regeringen attexportförbudet endast avser statlig myndighet, inteverksamhet i bolagsform. har staterna emellertid ett såstort ansvar för denna del av det ekonomiska livet att detinte längre kan sägas förekomma legal privatkrigsmaterielexport. Det går inte att -- som regeringengör -- hävda att det krigsmaterielexporterande företagetutgör ett självständigt rättssubjekt och att dess verksamhetsåledes inte står under regeringens kontroll. Enligt en UD-promemoria skulle regeringen inte ha kunnatgarantera fortsatta leveranser av Bofors-haubitsardärest kom i krig, om hade varit ett statligtföretag.Den enda rimliga slutsatsen är att inga tillstånd förexport av krigsmateriel till krigförande land ska få lämnasutöver de förpliktelser som vårt FN-medlemskap kankomma att medföra.UtlandssamverkanRegeringen förutser att utlandssamarbete om utvecklingoch tillverkning av krigsmateriel kommer att öka i betydelseoch bejakar denna utveckling, ''när det rör sig omsamarbete för att tillgodose väsentliga svenska försvars- ochsäkerhetspolitiska intressen och det sker i enlighet med våraallmänna utrikespolitiska mål''.Men vet regeringen, om samarbetspartnern kommer attanvända de samproducerade vapnen i enlighet med desvenska utrikespolitiska målen, när den ska avgöra omtillstånd ska ges? Hur ser det avtal om försvarsindustrielltsamarbete ut, som försvarsminister iår undertecknade med sin franske kollega ?I själva verket är risken stor att dennainternationalisering av den svenska krigsmaterielindustrinkommer att försvåra den politiska styrningen från riksdagoch regering och innebära att svenska vapen hamnar iländer som är otänkbara för svenskkrigsmaterielexport. Hur länge kan restriktionerna för densvenska vapenexporten bibehållas, när företagen kan flyttatillverkningen till ett mer ''liberalt'' land och exporteradärifrån?Vi har redan kunnat observera den tendensen. med utländska samarbetspartners har ökatkraftigt. 1986--89 ingicks 56 sådana avtal med utländskaföretag -- att jämföras med 42 stycken 1950--85. Mer änhälften av den produktionen var resultatet av utländskefterfrågan. Andelen utländsk finansiering av forskning ochutveckling har växt. Svenska företag vinner mer och merinsteg på NATO- och EG-marknaderna.ReexportDe regler som regeringen föreslår för export avsamproducerad krigsmateriel är gummiartade. Omslutprodukten har övervägande svensk identitet ska svenskaregler för export tillämpas. Undantag ska dock få ges omdet är ett starkt svenskt försvarspolitiskt intresse eller omdet är en förutsättning från samarbetspartnerns sida.Detta innebär en radikal liberalisering jämfört med denuvarande bestämmelserna. avsäger sig heltkontrollen av export till tredje land om produkten harövervägande utländsk identitet. Inte ens om den harövervägande svensk identitet kan vi i alla lägen råda överom reexporten överensstämmer med svensk utrikespolitik.Det kommer att locka vapenindustrin att satsa påsamprojekt för att kunna exportera till förbjudna länder.Ett minimikrav är att inga utvecklings- ochsamarbetsavtal ska få ingås utan klara bestämmelser attexport till tredje land inte får ske i strid med svenska regler.Berörda svenska företag måste åläggas att underrättaregeringen i fall man misstänker att motparten inte följersamarbetsavtalets förpliktelser.EG-samarbeteRegeringen hävdar att det inte finns någrautrikespolitiska hinder för samverkan med eller export tillEG-länderna, därför att artikel 223undantar krigsmateriel från frihandeln och att det förnärvarande inte finns något som tyder på att denna principkommer att förändras . Den ser istället''stora möjligheter för en fördjupad samverkan medländerna inom EG, bl.a. vad avser forskning ochutveckling, till gagn för det svenska försvarets behov''.En säger emellertid: ''anses detotänkbart att EG accepterar att försvarshandeln liggerutanför dess kontroll -- ingen öppen och fri inre marknadkan ha dessa undantag.'' Det är bara en tidsfråga när engemensam försvarsmaterielmarknad kan uppstå. I dendeklaration som de nio stater som är medlemmar i både EGoch WEU gjorde som en bilaga till , talasdet om ökat samarbete på rustningsområdet i syfte att skapaett europeiskt rustningsorgan.Regeringen anser att utlandssamverkan påkrigsmaterielområdet med länderna inom EG i principöverensstämmer med säkerhetspolitik. Detta äranmärkningsvärt, som chefen för jur. påpekat:''Elva av EG-staterna är anslutna till NATO. Förnågra år sedan skulle ett förslag om utvidgad svenskvapenexport till ha väckt uppseende. Nutycks denna aspekt ha passerat opåtalat.'' (DN 920814)EG-staterna ska uppenbarligen kunna delta i krig runtom i världen -- med svenska vapen. Detta är en markantomläggning av politiken. Om detta hade gällt underFalklandskriget , hade FFV:s planerade export avammunition till granatgeväret tillStorbritannien inte kunnat stoppas.Om krigsmaterielsamarbetet med släppsfritt, uppstår en betydande risk för vapenspridning.Tyskland är världens tredje största vapenexportör.Frankrike har militära biståndsavtal med 23 länder i ,där 30 000 franska soldater är stationerade, och harintervenerat ett tjugotal gånger sedan länderna blevsjälvständiga . kan de komma att varautrustade med svenska vapen, ty regeringen skriver ju att''krigsmateriel som anskaffats från kan medföras avden mottagande statens väpnade styrkor vid grupperingt.ex. på en militär bas i annat land''.IEPGEtt svenskt initiativ togs tillnärmande till de europeiska NATO-ländernasförsvarsmaterielsamarbete inom (). På uppdrag av regeringenframförde FMV i ett brev till IEPG enformell svensk intresseanmälan om någon form av närmaresamverkan. FMV meddelade att avsåg attharmonisera sin behandling av kontrakt och handel medIEPG:s. Detta skulle exempelvis innebära att samtligatillgängliga försvarskontrakt skulle publiceras av FMV i enoffentlig engelskspråkig bulletin. Den svenskaintresseanmälan behandlades vid IEPG:sförsvarsministermöte . IEPG-länderna noterade''med glädje'' den svenska viljan till samarbete, men villetills vidare inte behandla svenskt medlemskap ellerassociering. Skälet angavs vara att man först ville låta deneuropeiska säkerhetspolitiken vidareutvecklas, särskilt medtanke på att EG och Västeuropeiska unionen (WEU) iframtiden kan komma att ta över ansvaret förvapenhandelsfrågor. Däremot skulle komma attinbjudas till European Session on Responsibility inArmament, som arrangerar varje år.Företrädare för menar att tills vidare fårinrikta sig på att anpassa sina regler för vapenexport/importoch samarbete så att IEPG-länderna inte exkluderas frånden svenska marknaden i jämförelse med svenska företag.Därmed skulle IEPG-marknaden öppnas för imotsvarande mån.Det är vad som sker om regeringens proposition antas.Lagfäst villkorenVänsterpartiet anser att de ovillkorliga hindren försvensk vapenhandel (export, licensförsäljning ellersamarbetsavtal) ska lagfästas så att militär materiel medsvenskt ursprung inte ska kunna säljas till:stat sombefinner sig i eller kan befaras komma i väpnad konflikt,inom eller utom landet stat som undertrycker mänskligarättigheter stat med militära styrkor, som är engageradei stridshandling utanför det egna territoriet eller som hållskvar där, efter det att striderna har upphört, såvidastationeringen inte är en följd av beslut i FörentaNationerna.Utländskt ägandeRegeringen skriver att den även i fortsättningen ska hamöjlighet att ingripa om det utländska ägandet i ett svensktkrigsmaterieltillverkande företag riskerar att överstiga vadsom anses förenligt med svenska säkerhetspolitiskaintressen. Tillstånd får förenas med villkor om att endast enviss andel av aktierna, direkt eller indirekt, får ägas avutländska rättssubjekt.Men det är inte något absolut villkor i alla lägen.Regeringen skriver att ''likväl kan regeringen komma tillslutsatsen att ett sådant ägande vore att föredra framför ennedläggning av industrin''. Och näringsminister sa i en SvD-intervju efter köp avSwedish Ordnance att ingenting hindrar att svenskförsvarsindustri säljs till utlandet när statliga Celsiusprivatiseras.StraffBestämmelsen i lagförslagets paragraf 25 sista stycketom straffrihet ''i ringa fall'' bör utgå i enlighet med vadregionåklagarmyndigheten i förordat i sittremissyttrande.Rikspolisstyrelsen har påpekat attredovisningsskyldigheten enligt paragraf 11 i den föreslagnalagen inte är straffbelagd. Detta kan inte godtas.Redovisningsskyldigheten enligt paragraf 11 måstestraffsanktioneras för att bli verkningsfull.Öppen redovisningDet krävs större öppenhet med redovisningen av såvälexport av krigsmateriel som utlandssamverkan än . Denårliga redovisningen till är alltför summarisk, föratt inte säga intetsägande. Bl.a. borde regeringen varaskyldig att redovisa vilken typ av materiel som sålts till vilkastater. Det behövs även en årlig redovisning avslutanvändarintyg, intyg om egen tillverkning ochsamarbetsavtal med rätt till vidareexport till stater som inteär tillåtna för svensk vapenexport.Den rådgivande avskaffas. Den kan lätt hamna i en mellanställning ochanvändas som gisslan av regeringen, när diskussion uppståttom någon vapenaffär.Sverige redovisar sin vapenhandel till . Men detta omfattar endast tyngrekonventionella vapen och inte svenska specialiteter somluftvärnskanoner, luftvärnsrobotar, pansarvärnsvapen ocholika typer av ammunition. borde gå i spetsen ochge en fullständig redovisning av sin export och import avkrigsmateriel.OmställningDen hårdnande konkurrensen i den internationellavapenhandeln, det slut och därmed minskadebehov av svensk vapenindustri leder sammantaget till attsvensk krigsindustri står inför en stor strukturomvandling.Här kommer stora krav att ställas på regering, kommuneroch företag att stödja de orter och enskilda som kommer attberöras av nedläggningar.För att undvika ekonomiska ''brandkårsutryckningar''och plötsliga omställningsproblem med hög arbetslöshetbör nedskärningarna inom industrin och omställningen tillcivil verksamhet ske i ordnade former. En avvecklings- ochomställningsperiod är realistisk.Regeringen har avvisat förslagen omomställningsfonder. Men staten måste ta sitt ansvar för deanställda i försvarsindustrin. kan deras arbete ävenhotas därför att produktion flyttas ur landet, omregeringens förslag till liberalare regler förutlandssamverkan antas. Omställningsfonder behövs, ochde bör finansieras genom att de krigsmaterielexporterandeföretagen avsätter en viss del -- -- avvapenexportens värde. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1991/92:174,2. att , vid avslag på yrkande 1, som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ensuccessiv avveckling av den svenska vapenexporten,3. att , vid avslag på yrkandena 1 och 2, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsamma regler för tillstånd för export av ''materiel för strid''och ''övrig materiel'',4. att , vid avslag på yrkandena 1 och 2, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombeaktande av materielens förväntade användning vidtillståndsgivning för krigsmaterielexport,5. att , vid avslag på yrkandena 1 och 2, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt följdleveranser skall regleras på samma sätt som export,6. att , vid avslag på yrkandena 1 och 2, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt inga tillstånd får ges för export av krigsmateriel tillkrigförande land,7. att , vid avslag på yrkandena 1 och 2, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvillkor för export till tredje land av samproduceradkrigsmateriel,8. att , vid avslag på yrkandena 1 och 2, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlagfästa hinder för svensk vapenhandel,9. att , vid avslag på yrkandena 1 och 2, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omöppen redovisning av krigsmaterielexport och -samverkan,10. att , vid avslag på yrkandena 1 och 2, somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom avskaffande av den rådgivande nämnden förkrigsmaterielexportfrågor,11. att , vid avslag på yrkande 1, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstraffsanktionering av redovisningsskyldighet,12. att , vid avslag på yrkande 1, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omansvar i ringa fall,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omställningsfonder för attunderlätta en övergång från militär till civil produktion.