mot · GF02K423 · 1992-01-27 00:00:00 — Verkligheten förändras snabbt. Våra minnesbilder frånbarndomen växlar från generation till generation. Viglömmer lätt att barn inte ser på samhället på samma sättsom vi vuxna. Barn kan påverkas av mycket, som vi vuxnainte reflekterar över. Vi måste lära oss att ta hänsyn tillbarnens sätt att se.Idag är vår bildkonsumtion stor. har vimänniskor varit så omgivna av bilden som vi är i dag.Tidningar, reklampelare, video och TV -- allt har vi i våromedelbara närhet. Ofta är det rörliga bilder som snabbtger oss vetskap om olika händelser och saker. Bildernapåverkar oss -- på gott och ont. Det gäller att kunna sovra iden bildskörd som väller över oss och det gäller att kunnatolka bilder rätt.Vi lever i en värld där våldet finns. Våldetfinns i verkligheten, men också som underhållning. Våldethar blivit en del av den underhållning som de flestakonsumerar. Vi frågar oss: Vem tar barnens parti? Vembevakar barnens intressen?Barn kommer till den här världen med ögon fyllda av lust, leksugna och helhjärtade, hungriga på liv och människor. Vad ger vi dem? Vi slänger skit i deras ögon skriver journalisten barnkonvention artikel 17 tar upp massmediernasroll. Konventionsstaterna skall säkerställa att ett barn hartillgång till information och material från olika nationellaoch internationella källor. Konventionsstaterna skall ocksåuppmuntra utvecklingen av lämpliga riktlinjer för attskydda barnet mot information och material som är tillskada för barnets välfärd.VåldI praktiken är skyddet för barn i förhållande till TV-program som sänds via satellit närmast obefintligt. Sverigehar undertecknat konvention omgränsöverskridande television. Vissa av dessa regler rörskyddet för barn och ungdomar. I artikel 7 punkt 2 iEuroparådets konvention stadgas att program som kanskada barns eller ungdomars kroppsliga, själsliga ellermoraliska utveckling inte får sändas på tider då det är troligtatt barn och ungdomar ser programmen. Tyvärr visarundersökningar från att ett stort antal barn ser påTV på helt andra tider än barnprogramtider.Massmedier i övrigt, t.ex. serietidningar för barn, haralltmer börjat innehålla våldsförhärligande berättelser ochillustrationer. Här sätter tryckfrihetslagen vissa hinder ivägen för att skydda barn mot våldsskildringar i trycksakeroch rörliga bilder, eftersom det kan vara svårt att få fram debindande bevisen för att skildringen är skadlig för barn. Vianser att det är angeläget att beakta våldskildringar itecknade bilder för barn eftersom de kan vara till skada.ReklamSmåbarn och yngre skolbarn reagerar inteförnuftsmässigt på reklam. De kan inte urskilja dess syfteoch klarar inte heller att kritiskt granska och värderareklambudskap.Artikel 11 punkt 3 i stadgar attreklaminslag som riktar sig till barn eller där barnförekommer inte får innehålla något som kan skada barnsintressen och skall ta hänsyn till barns särskilda känslighet.Vi anser att de restriktioner för reklam i television somriktar sig till barn även måste vara giltiga i fråga om reklami radio som riktar sig till barn.Vi är mycket tveksamma till om reklamfrihet i och runtsändningarna av barnprogram utgör ett tillräckligt effektivtskydd för barn mot reklam.Redan i dagsläget är reklamen för den egnaprogramverksamheten omfattande både vad gäller SverigesRadio och de övriga kommersiella kanalerna.Programmakarna väljer att presentera utdrag ur kommandeprogram som ofta innehåller mycket action och våld för attfånga publikens uppmärksamhet. Dessa inslag som fårplaceras in när som helst under sändningarna ärinnehållsligt klart olämpliga för barn. Denna typ avegenreklam bör utformas utifrån att även barn ärmottagare.Sverige bör intensifiera arbetet på det internationellaområdet när det gäller att ta tillvara barnens ochungdomarnas intressen på mediaområdet.YttrandefrihetRätten till yttrandefrihet måste gälla alla medborgare.Yttrandefriheten får inte vara förbehållen kapitalstarkamediaföretag. Barn och ungdomar ska ha rätt ochgaranteras möjlighet att ta medierna i anspråk.I dag finns arvsfondmedel att söka via bl.a.Våldskildringsrådet och tillmediaverkstäder och mediaprojekt. Summan till detta ärmycket liten i förhållande till den totala omsättningen påmediamarknaden. Det borde var möjligt att finna sätt attföra över medel från de företag som tjänar pengar på attsända reklam i radio och TV, till barns och ungdomarsarbete med programverksamhet.Dessutom förvägras föreningslivet i att skaffa sigreklamintäkter enligt riksdagbeslutet . De lokalakabelsändarföretagen tillkom främst av att plats skulleberedas föreningslivet i kabelnäten för att därmed vidgayttrandefriheten. Men föreningslivet brottas med storatekonomiska svårigheter, vilket påverkar möjligheterna attgöra program och använda sig av yttrandefriheten.Denna fråga bör utredas vidare i syfte att belysa om ochhur föreningslivet skall finansiera sin verksamhet medreklam.Mediakunskap i skolanMediakunskapen i skolan borde utvecklas betydligt.Lärarna känner sig ofta tveksamma inför ämnet, ochämnesfördelningen är oklar.Tidningar används ofta som ett led i undervisningen,men barn och ungdomars värld innehåller så mycket mer avmassmediavärlden. Eleverna behöver få tillgång tillinstrument som gör det möjligt för dem att rätt använda ochbedöma media. Det handlar då inte bara om teknik utanockså förmågan att värdera och välja.Det utbud av bilder som barn och unga i dagkonfronteras med skiljer sig mycket från det utbud somföräldragenerationen kunde ta del av. Denna skildaerfarenhet delas också av dagens tlärare. Hur många vuxnaär t.ex. förtrogna med den bildvärld som förmedlas avdataspel, rockvideor och skivomslag? För att överbryggaden klyftan behövs både fortbildning och bra läromedel.Det ryms mycket i begreppet massmediakunskap,exempelvis produktionsvillkor, marknadsföring, makt- ochägandeförhållande inom mediasfären.Utvecklingsarbetet inom detta område måstepåskyndas.Den förebyggande barnhälsovårdenVia de kontinuerliga besöken som varje förälder ochbarn gör på Barnavårdscentral eller liknande borde det varalämpligt med upplysning om bildens betydelse. Godlitteratur, betydelsen av eget skapande är sådantföräldrarna borde informeras om. Men man skall också i ettsådant sammanhang kunna upplysa om de faror som finnsdå barn upplever våld och skräck.Föräldrarnas frågor är säkert mångaNär kan barn tittapå nyheterna på TV?Vilka program skrämmer barnmest?Hur mycket video tål ''vanliga'' barn?Hur sätterman upp regler för TV-tittandet?Barnhälsovårdens betydelse i detta sammanhang är stor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör intensifieraarbetet på det internationella området när det gäller attskydda barns och ungdomars intressen på mediaområdet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de restriktioner för reklam itelevisionen som riktar sig till barn måste vara giltiga i frågaom reklam i radio som riktar sig till barn,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reklamens påverkan på barn,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utökade möjligheterför barn och ungdom att använda sin yttrandefrihet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mediakunskap i skolan,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den förebyggandebarnhälsovårdens roll som informatör.2