mot · GF02U542 · 1992-01-27 00:00:00 — I pågår omvälvande förändringar just . Devästeuropeiska länderna håller på att lösa uppnationsgränser och skapa en monetär och politisk union. Icentrala och östra är tendensen den motsatta -- nyastater bildas genom uppsplittring av den sovjetiska unionenoch den jugoslaviska federationen.Genom den demokratisering som påbörjats inom detforna har krav på mänskliga rättigheter, somtidigare förtryckts, kommit . Det har resulterat i enmängd konflikter mellan olika etniska grupper. Vissa harlett till väpnat våld och det finns stora risker för attregelrätta inbördeskrig bryter ut, t.ex. i . Mångabefarar att denna situation kan leda till att människortvingas på flykt och skapa massvandringar till väst. Om detinte sker en stabilisering utan kaos och anarki breder ut sig,så ges grogrund för att nya auktoritära regimer kommer attuppstå.Inom den europeiska säkerhetskonferensen (ESK) harminoritetsproblemen kommit att uppmärksammas allt mer.Minoritetsgrupper finns i de allra flesta stater, men få villerkänna att det förekommer diskriminering. I demokratierhar hänsyn till minoriteters mänskliga rättigheter ökat i taktmed den demokratiska utvecklingen. Det finns erfarenheterfrån dessa länder som borde kunna utnyttjas i de nyastaterna i för att utvecklingen inte ska få en för ossalla olycklig riktning.Regeringen poängterar i bilagatill budgetpropositionen att ''Det är av ett betydandeutrikes- och säkerhetspolitiskt intresse för att det ivår omgivning finns länder som präglas av stabildemokrati''. Därför föreslår regeringen att kraftigtska förstärka samarbetet med regionen och aktivt försökafrämja den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen.Regeringen framhåller också att , liksom övriganordiska länder, av geografiska och historiska skäl har ensärskild roll att spela.Jag delar helt och fullt regeringens bedömning. Minförhoppning är att verkligen ska spela en aktiv rolloch utnyttja den good-will som vi har utomlands. Inte minstviktigt är det att i dessa sammanhang stödja dendemokratiska utvecklingen och då även minoritetersrättigheter.Ett sätt att göra detta vore att utveckla en kunskapsbaspå detta område, som skulle användas både i förebyggandesyfte och för konfliktlösning. Det skulle kunna göras i ettnordiskt samarbetsprojekt, där även forskare från de nyastaterna i vårt närområde deltar. En uppgift skulle vara attsamla in aktuella fakta från konfliktområden och analyserabakomliggande faktorer. Denna kunskap bör sedan spridasoch diskuteras i olika fora, t.ex. seminarier i och ide länder som berörs. Även internationella konferensermed politiker (parlamentariker) bör initieras. Experter frånEuroparådet, ESK och FN bör knytas till projektet.Raoul Wallenberg-institutet har på vetenskaplig grundutvecklat kunskaper och erfarenheter i syfte att främjamänskliga rättigheter. Det vore naturligt att utöka dessverksamhetsfält till att även specialisera sig på minoritetersrättigheter och metoder att lösa etniska konflikter medfredliga medel. I uppdraget skulle också kunna ingå attutveckla metoder för medling. Genom att utnyttja ett redanetablerat institut skulle kostnaderna hållas nere samtidigtsom dess kunskaper och erfarenheter kan komplettera ochintegreras i projektet.Regeringen bör få i uppdrag att i enlighet med vad somhär anförts undersöka möjligheterna hur isamarbete med internationella forskare skulle kunnamedverka till att lösa etniska konflikter på fredlig väg.Kostnaderna för en sådan satsning skulle kunna bestridasgenom det särskilda anslag som regeringen inrättat församarbete med . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etniska konflikter.