mot · GF02Fi208 · 1992-01-27 00:00:00 — Ny Demokratis ekonomiska grundsyn2 2. Regeringens politik4 4. Den ekonomiska politiken5 4.1 Konjunkturbedömning5 4.2 Den offentliga sektorn6 4.3 Privat sparande7 4.4 En ny biståndspolitik7 4.5 En effektivare arbetsmarknadspolitik7 4.6 Arbetslivsfondens resurser8 4.7 Organisationsstödet8 4.8 Presstödet8 4.9 Partistödet9 5. Penning- och valutapolitik9 6. Ny Demokratis ekonomiska grundsynSverige av är ett skatteextremistiskt samhälle.Ingenstans är skattetrycket högre. Ny Demokrati vill ge mertill folket och mindre till stat och överhet.Det sammanlagda skattetrycket bör sänkas så snabbtsom möjligt. Målet bör vara att komma från till av BNP. Det realistiska i målet torde framgå av att2:an i skatteligan () ligger på och i genomsnitt på 40 %.Privatisera staten -- lägg ner landstingen -- rationaliserakommunerna! Detta var ett av Ny Demokratis budskapunder valrörelsen. Man ville avfärda det som populism.Budskapet är dock ytterst seriöst och sammanfattar på ettenkelt sätt vad som måste göras. I regeringensbudgetproposition är det egentligen bara privatiseringen avstatlig verksamhet som kommer med.I statsfinanserna måste vi lära oss att göra skillnad påutgifter i form av investeringar (med lönsamhet) ochkostnader (där slantarna försvinner). Till lönsammainvesteringar kan man givetvis låna medan lån tillkonsumtion är ett direkt hot mot statsfinanserna.Att införa balansräkningar och vinst- ochförlusträkningar i offentlig verksamhet skulle ge de verktygsom är en grundförutsättning för att kunna rationalisera ochoptimalt utnyttja det enorma kapital som är bundetinom den offentliga sektorn.Företagsamheten måste främjas på ett produktivt ochsnabbt verkande sätt. Långsiktiga åtgärder måstekombineras med snabbverkande åtgärder.Sysselsättningskrisen är inte om tre år.Angrip arbetslösheten med praktiska helt möjligaåtgärder av typen: tidigareläggning av investeringar iinfrastruktur och utbildning, införande av ungdomslöneroch förlängd provanställningstid.Samtidigt måste vi inse att det finns en stor svart sektori den svenska ekonomin helt enkelt därför att det inte lönarsig att driva hederlig företagsamhet. Vi motionerar här omrealistiska förändringar i skatter, diverse pålagor ochuppgiftsraseri. Det måste bli lätt för den lille företagaren attdriva sin verksamhet och anställa flera.Konkurrens överallt och konkurrens på lika villkor.Detta är två mycket väsentliga aspekter på ettframgångsrikt framtida . Monopolen måste givetvisbort vare sig de är privata eller offentliga. Konkurrens gerbättre service, billigare produkter, högre kvalitet. Det finnsegentligen bara vinnare.Konkurrensen måste dock ske på lika villkor. Dennationella masochismen måste bort! Vi måste sluta straffaoss själva i den internationella konkurrensen genom högamiljöavgifter, energiskatter och momsbeläggning avexporten (turistmomsen är ett strålande exempel).Ny Demokratis förslag om utnyttjandet avlöntagarfondernas tillgångar till i första hand eninvesterings- och utvecklingsbank är ett förslag somkraftfullt skulle kunna bidra till lösning av de storastrukturella problem som finns på finansmarknaderna i dag.Bankkrisens skadeverkningar skulle kunna begränsas,småföretag få nödvändiga krediter, nya företag och projektkunna startas, pengar finnas tillgängliga för utveckling. Kanen sådan motion avfärdas bara för att den kommer från felhåll?Utgiftssänkningar är givetvis nödvändiga för att skapautrymme för skattesänkningar. Bördan måste fördelas. NyDemokrati stöder i mångt och mycketbudgetpropositionens förslag men till vissa delarifrågasätter vi den. Detta ifrågasättande kan värderas till . 2 miljarder besparingar som vi icke vill diskontera.Vi finner budgetpropositionen alltför ensidig. Förslagenriktas åt ett håll och präglas av en idé (den enda vägen?! ).I motion efter motion föreslår vi hur man skall angripapolitikens egen självutnämnda värld. Skattebetalarnaspengar används till diverse organisationsstöd = över 13miljarder !Partistöd = ca 1 miljard om man räknar in allskönsförmåner, service och gratishyror.Presstöd på och därtillmomsbefrielse för dagspressen! I en fri demokrati medoberoende yttrandefrihet. . .Landstingen som är en byråkratisk, politiskorganisationsnivå som inte behövs men där skattebetalarnafår lägga ut ca 5 miljarder per år.Om sociala förmåner ifrågasätts -- ofta med rätt och avnödvändighet -- så får det inte heller finnas andra heliga kor.U-hjälpen, hemspråksundervisningen och andrakontraproduktiva utgifter måste allvarligt ifrågasättas,diskuteras och enligt våra motioner läggas om resp.avvecklas.De satsningar som görs skall göras på sådant som ärförnuftigt, som bidrar till personlig frihet och hänsyn tillandra och som därför stöds utav politikernasuppdragsgivare, det svenska folket. Därför är satsningar iBaltikum, satsningar på miljö, satsningar på desämst ställda av pensionärerna inom självklarheter.Ny Demokrati sätter stor tilltro till dynamiken och dedynamiska effekterna. Socialismen och kollektivismentycks dock sitta djupt i det svenska samhället. Självklartskall ett samhälle präglas av dynamiska effekter. Vad annatär utveckling? Varför annars går somt bra och somt dåligt? !Hur kan annars ränteläget påverka folks beteende. Vad om inte dynamiska effekter är orsaken tillatt ett icke budgeterat underskott i 50-miljardersklassenhåller på att växa fram för /92?Enligt vår uppfattning kan man inte tro påmarknadsekonomin utan att tro på de dynamiskaeffekterna. Vi har trots detta icke diskonterat någradynamiska vinster på våra förslag!I marknadsekonomi inbegriper vi däremot inte attlandets största bolag går ihop med ett av de största bolagenoch bildar ett jättekonglomerat utan synergieffekter. Änvärre om detta konglomerat får finansiella proportionersom gör att det kan köpa på sig allt större delar av det frianäringslivet. En sådan affär visar däremot pånödvändigheten av skärpt konkurrenslagstiftning!2. InledningDen ekonomiska politiken måste inriktas på att skapagoda förutsättningar för våra företag att kunna verka ochutvecklas. Lägre skatter och avgifter samt minskadbyråkrati är viktiga medel för att skapa riktigakonkurrensförutsättningar och därmed lägga grunden förökad sysselsättning.Den nya regeringen är på rätt väg men Ny Demokrativill gå snabbare fram. Detta kräver en mycket stramutgiftspolitik, vilket är en besk men nödvändig medicin. Detär dock mycket viktigt att de därmed frigjorda resursernaanvändes på ett tillväxtfrämjande sätt och kommer alla tilldel.Sverige är ett av världens rikaste länder och har en långindustriell tradition men har tappat marknadsandelar.Industrins konkurrensläge i förhållande till omvärlden harsuccessivt försämrats, vilket måste åtgärdas.Mycket beror på det höga skattetrycket, av BNP (1991) när genomsnittet i ligger på ca40 %, d.v.s. i de länder som vi främst skall konkurrera med,därför måste skattetrycket sänkas med 1--1,av BNP.Det är således mycket viktigt att informera medborgarnaom de ekonomiska lagarna och deras samband för att skapaförutsättningar och förståelse för de åtgärder som måstevidtagas. Vi föreslår därför, att man i vårt förträffliga TV-medium -- i utbildningsradions regi -- genomför enförenklad utbildning i nationalekonomi, pedagogisktupplagd och relaterad till en vanlig hushållsbudget.Det råder stor politisk enighet om Sverigesanslutning till EG. Det är bra, men även där behövs bättreinformation, vilken kan ges på liknande sätt och som ävenskulle motverka grogrunden för EG-motståndarna.En annan viktig förutsättning både för konkurrenskraftoch EG-anslutning är väl fungerande kommunikationer.Det är därför lämpligt att man nu under rådandelågkonjuktur investerar i infrastrukturen. Detta är också ettsätt att minska arbetslösheten. Satsningar av detta slag ärinvesteringar och inte en kostnad över årsbudgeten.Den ekonomiska politikens viktigaste uppgift är attskapa förutsättningar för företagen att verka och kunnaexpandera, vilket innebär ökad sysselsättning och därmedtryggad ekonomi för alla. En viktig del i detta är att ge desmå och medelstora företagen tillgång till riskkapital, vilketi dag är en bristvara p.g.a. affärsbankernas situation. Det ärdärför viktigt att använda det kapital som finns tillgängligt --nämligen det samlade löntagarfondskapitalet -- på rätt sätt,vilket enligt vår uppfattning är att utnyttja en väsentlig delav detta kapital som egenkapital i en privatinvesteringsbank -- se våra motioner ominvesteringsbanken.3. Regeringens politikVi delar regeringens politiska grundsyn och detsystemskifte som den leder till. Vi anser dock att man börgå snabbare fram med utgiftsminskningarna för att skapautrymme för ytterligare skattesänkningar. Dessa skall dåutgöras av tillväxtfrämjande skattesänkningar som t.ex. enytterligare sänkning av arbetsgivaravgifterna. Vi anserdärför att skattesänkningstakten bör vara 1--1,av BNP per år.En omprövning av budgetperioder till kalenderår börövervägas som ett långtidsperspektiv, på minst 3år, införes.Den tillsatta utredningen av pensionssystemet hälsar vimed tillfredsställelse. Vi anser att ett pensionssystem avförsäkringskaraktär bör övervägas.Det är bra att regeringen avser att lägga fram förslag tillskärpt konkurrenslagstiftning med ett konkurrensverk. Detär av stor vikt att detta nya verk får ordentliga resurser ochframför allt kraftfulla påföljdsbefogenheter.Regeringens tankar på ett insättarskydd är bra men detbör skyndsamt utredas för att snabbt kunna införas. Detkapitaltillskott och den garanti som ställts till bankernasförfogande var nödvändiga, men information ochbeslutsunderlag till var otillfredsställande.Arbetsmarknadspolitiken måste få en ny och effektivareinriktning som bättre tar vara på både mänskliga ochekonomiska resurser. En total översyn avarbetslöshetsförsäkringen välkomnas.Inriktningen på att stödja och underlätta för de små ochmedelstora företagen är en riktig och nödvändig politik menriskkapitalförsörjningen har inte fått en tillfredsställandelösning. Ny Demokratis förslag till en privatinvesteringsbank med en del av löntagarfondskapitalet somegenkapital bör beaktas. Vidare bör det ges möjlighet förprivatpersoner att kunna dra av förluster i rörelse motinkomst av tjänst, vilket kraftigt skulle öka tillgången påriskvilligt kapital.Det bör noga bevakas hur arbetsgivarnas kostnad förarbetsgivarperioden i sjukförsäkringen slår, då man på godagrunder kan anta att kompensationen är otillräcklig, särskiltför småföretagen.Ny Demokrati motsätter sig att medborgarnasersättningsdel av tandvårdskostnaden förändras.Arbetsskadeförsäkringen har vuxit på ett orimligt sättoch måste få en total översyn eftersom den i många fall haranvänts på icke avsett sätt. Det är mycket viktigt attrehabilitera så många som möjligt.Våra fattigpensionärers situation måste förbättras. Detär inte rimligt att de som byggt upp vårt samhälle skall levasin sista tid på pensioner, som ligger på eller underexistensminimum. Vidare måste reglerna förpensionärernas förmögenhetsskatt ses över då de genomdiskriminerande avdragsregler betalar merförmögenhetsskatt än övriga medborgare.Vi delar regeringens uppfattning attbostadssubventionernas tillväxt måste hejdas. Vi villsamtidigt framhålla att det är mycket viktigt att man redannu anger en tillräckligt lång tidsrymd samt takten på enavveckling så att berörda får rimlig tid för en omställning.4. Den ekonomiska politiken 4.1 KonjukturbedömningVi är inne i den djupaste lågkonjunkturen imannaminne. De flesta konjunkturbedömare tycks varaeniga om att den kommer att fortsätta ochen bit in i 1993 d.v.s. troligen under större delen /93.Detta leder till fortsatt hög arbetslöshet med tillhörandehöga arbetsmarknadskostnader. Det enda positiva är, attinflationen i kommer att vara låg.En sänkning av arbetsgivaravgifterna skulle därför hastor betydelse för de små och medelstora företagensutveckling, när den internationella konkurrensen hårdnarsom en följd av kommande integrering i EG.Näringslivets samlade produktion beräknas sjunka medytterligare och BNP blir lägre 1992 än 1991. Exporten av varor fortsättersåledes att gå tillbaka 1992, även ommarknadsandelsförlusterna inte blir fullt så stora som 1989--91.Bruttoinvesteringarna är den främsta faktorn bakomnedgången i BNP, varför det är mycket viktigt att stimuleraen ökning av investeringarna. Utvecklingen itillverkningsindustrin pekar mot att det förekommer enbetydande avindustrialisering i Sverige.Investeringsincitamenten är små med tanke på den svagaefterfrågan och det fallande kapacitetsutnyttjandet.Realkapitalstocken kommer fortsätta att minska i Sverige.Investeringarna beräknas minska under perioden 1991-1992med 30--för att hamna på samma nivå som för 20år sedan.Det finns en betydande investeringspotential hos mångautländska företag och kanske då framför allt japanska.Dessa möjligheter bör bättre bevaka, då vi medhänsyn till vår höga tekniska standard, vårindustrikompetens och vårt förbättrade kostnadsläge bordeframstå som ett intressant investeringsalternativ. En bättreoch riktad information och lobbyverksamhet bör därföromgående genomföras. Därför bör man t.ex. positivtmedverka till att ett Japan-center i snarastkommer till stånd, gärna med en eller flera japanskabanker.4.2 Den offentliga sektornBeslut har tagits, som möjliggör utförsäljning avstatlig egendom, vilket måste ske med förnuft och vid rätttidpunkt för att erhålla bästa möjliga pris. Det är därför intesäkert att detta kan bidraga till budgeten 1992/93.Landstingen bör läggas ned och hela den byråkratiskadelen kan tas bort. Sjukvården, d.v.s. själva produktionenav sjukvården, ges andra huvudmän, nämligen kommuner,stat och i allt snabbare takt kooperativ och privata företag.När sjukvårdshuvudmännen själva får bestämma, får vi enbättre och effektivare sjukvård utan ökade anslag. Dettabelyses ytterligare i våra motioner om privatisering avoffentliga sektorn, producentoberoendesjukvårdsorganisation och ålderdomshem.Kommunerna kan rationaliseras. Vi vet ju, att alla storaföretag kan rationaliseras kraftigt. Den störstearbetsgivaren i de flesta kommuner är, om inte landstingetligger där, kommunen själv. Utred vad som inte kanprivatiseras och utsätt allt övrigt för konkurrens. Det är ju de, som blir berördaav de beslut som skall fattas, och där finns myckenkreativitet att ta vara på.Slopa alla monopol -- statliga, kommunala, kooperativa,fackliga och privata -- utom de, som är absolut nödvändigai en demokrati. Vi måste även vara ytterst vaksamma motkarteller och oligopol, då dessa är till stor skada förkonsumenterna. Detta gäller givetvis i lika hög grad det frianäringslivet. Den fria konkurrensen måste skyddas medeffektiva lagar, vilket är ett av de få områden, som måstestärkas för att upprätthålla en fungerande konkurrens. Detkan vara lämpligt att studera det amerikanska systemet,som vi vet fungerar effektivt.4.3 Privat sparandeGenom successivt minskade skatter skapas förutsättningför ett privat sparande, som är mycket viktigt -- i första handför den enskilde, men även för samhället.En betydelsefull form av sparandet är sparande till egenbostad, som måste främjas genom att successivt slopafastighets- och förmögenhetsskatten. För att ytterligarebredda möjligheterna till en egen bostad bör en omvandlingav hyreslägenheter till bostadsrätts- och ägarlägenheterstimuleras.Ett annat mål för ett ökat sparande bör vara att skapaförutsättningar för privatpersoner att köpa nyemitteradeaktier och på så sätt öka det privata ägandet i svensktnäringsliv och ge företagen ökad tillgång till riskkapital. Detförutsätter dock att dubbelbeskattningen avaktieutdelningar avvecklas samt att reavinstbeskattningenlindras. Att ge möjlighet för privatpersoner attkunna dra av förluster i rörelse mot inkomst av tjänst skullekraftigt öka tillgången på riskkapital till våra små ochmedelstora företag. Ett ökat privat pensionssparande börstimuleras.4.4 En ny biståndspolitikBiståndsbehoven är omättliga, men vår biståndspolitikär felaktig och stelbent. Vi behöver bättre kunnakontrollera att hjälpen når fram till de rätta mottagarna --det vill säga befolkningen. SIDA:s verksamhet,prioriteringar och organisation måste ifrågasättas. gåren stor del av bilaterala stöd till enpartistater.Prioritera humanitära insatser och katastrofhjälp. Vi skallhjälpa människor och inte regeringar, varför en större delav bistånden bör kanaliseras genom de etableradehjälporganisationerna. Då vet man med större säkerhet atthjälpen verkligen når de hjälpbehövande.Varför vägrar regeringen att använda biståndsmedel atthjälpa våra grannar i öster, när katastrofen står för dörren?Om vi inte omgående ger en kraftfull hjälp, kan vi få se enfolkvandring av en omfattning, som saknar motstycke ihistorien.Enligt vår uppfattning bör miljösatsningar bli en viktigdel av vår internationella stödverksamhet. Här finns enmöjlighet att satsa våra pengar på ett förnuftigt sätt.Vidare föreslår vi i vår motion förslag till nybiståndspolitik, att man inför en ny princip för vår bilateralabiståndspolitik.4.5 En effektivare arbetsmarknadspolitikDen nuvarade lågkonjunkturen kommer sannolikt attpågå under större delen av 1992, varför man borde prövanya former för arbetsmarknadspolitik. Det är bra att vi harsystem som till viss del skyddar de arbetslösa ekonomiskt,men leder tyvärr i liten utsträkning till produktivt arbete. Vihar därför bl.a. lagt fram ett förslag i vår motion. Eneffektivare arbetsmarknadspolitik, som syftar till att beredaproduktivt arbete för tusentals arbetslösa utan ökadekostnader för staten.4.6 Arbetslivsfondens resurserFör att skapa förutsättning för tillväxtfrämjandeskattesänkningar föreslår vi i vår motion Arbetslivsfondensresurser att ca hälften av fondens samlade medel, 6 Mdr,används till detta ändamål.4.7 OrganisationsstödetDen sammanlagda kostnaden för organisationsstödet ärdrygt 13Mdr, men uppföljningen och utvärderingen av bidragenär dålig för att inte säga obefintlig. Därför finns det just ingaunderlag för statsmakten att ompröva bidragen som i ställetschablonmässigt räknas upp . Det har gått sålångt att många bidrag kommit att uppfattas som ettgenerellt stöd till organisationen och att staten -- ellerkommunen eller -- fått någon sorts offentligtansvar för den verksamhet som organisationen bedriver!Det finns inget samband mellan bidragens storlek ochutveckling av antalet föreningsmedlemmar. Nuvarandeuppläggning missgynnar nya organisationer med nyaframtidsinriktade idéer.Det finns egentligen inga som helst garantier för attföreningar, som får bidrag, är levande i bemärkelsen att deengagerar medborgarna.Dessutom plottras mycket av stödet bort på allehandalokala företeelser vilket givetvis medför oproportionerligthöga förvaltningskostnader.Medlemmars egna avgifter har genom bidragen fått alltmindre betydelse för föreningarnas ekonomi, vilket hotarföreningarnas frihet och deras funktion som banbrytare förnya idéer.Det är nödvändigt att reformera hela systemet förförenings- och organisationsstöd. Skattebetalarnas medelkan definitivt utnyttjas effektivare. Principer förbidragsgivning, beslutsunderlag och icke minst uppföljningav beslutade bidrag måste förbättras.De enorma belopp som utbetalas hänger givetvissamman med att föreningslivet antagit enormaproportioner, och vice versa. finns det föreningar förnästan varje tänkbart behov. Ungefär 200.000 föreningar påriks-, regional och lokal nivå, som tillsammans har mer än31 milj. medlemmar.Organisationsbidragssystemet måste reformeras.4.8 PresstödetAv svårbegripliga skäl -- i varje fall i en demokrati --gäller mycket speciella regler och subventioner för svenskdagspress. Sålunda är dagstidningarna genomgåendemomsbefriade (så ej veckotidningar). Vidare utdelas storasummor av skattebetalarnas pengar i form av s.k. presstöd.År 1991 utbetalades icke ipresstöd.Det finns anledning misstänka att särreglerna fördagspressen inte kommit till för att i första hand skydda detfri ordet, den fria opinionsbildningen och konsumenternasbästa utan att den som så mycket annat skall tillfredsställade stora särintressena inom det ekonomiskt politiskaetablissementet.I en situation där efter den beryktadeskattereformen högtidligen momsbelagt alla varor ochtjänster utan hänsyn till huruvida som nation kantjäna på det eller inte är det märkligt med undantaget fördagspressen.Det fria ordet görs beroende av de politiskamakthavarnas beslut... Hur fritt blir det ordet?I ett land där man just skall bryta gamla socialistiskaplanekonomiska tankebanor subventioneras det friaordet... planekonomiskt!I ett land där hart när varje dagstidning har en klarpartipolitisk bindning beslutar partipolitikerna omsubventioner och skattelättnader.I ett land vars nya regering högtidligen anför skäl för frikonkurrens och mot statlig styrning... styrs denopinionsbildande dagspressen genom statliga beslut.Det finns ännu fler sätt att visa att presstödet inte hörhemma i ett fritt, öppet, demokratiskt land och att detdärför förhoppningsvis är dags att ta bort presstödet iSverige.4.9 PartistödetI förslaget till statsbudget har i form av ett förslagsanslag avsatts till stöd förpolitiska partier (andra huvudtiteln ). Medelstilldelningen sker enligt lagen om statligt stödtill politiska partier.Ny Demokrati har i en särskild motion lämnat singrundläggande syn på såväl det statliga som det kommunalastödet till politiska partier. Stödet bör för budgetåret1992/93 sänkas till av det nuvarande stödet och därefter till för /94 och till för /95, allt i dagenspenningvärde.Eftersom medelstilldelning sker enligt lag kan det blierforderligt att ändra lagen för att tillgodose syftet medmotionen.5. Penning- och valutapolitikSveriges valutapolitik är nu fast och knuten till ecun medsikte på det europeiska växelkurssamarbetet EMS.Slutmålet är ett fullvärdigt medlemsskap i EG. Endevalvering är utesluten och vi bör redan nu ställain oss på de regler som gäller inom EG för de fastaväxelkurserna.6. FinanspolitikenFör att dämpa pris- och kostnadsökningar måste detföras en stram finanspolitik. Detta är även nödvändigt föratt inte valuta- och penningpolitiken skall ta över ochkorrigera med höga räntor. Det är viktigt att de därmedfrigjorda resurserna används på ett tillväxtfrämjande sättoch kommer alla till del.7. BudgetpolitikenI stort delar Ny Demokrati regeringens politik, som äveninnebär början till en nödvändig systemförändring. Vad vivänder oss emot är att regeringen inte bedriver dennapolitik med tillräcklig kraft. Vår motion visar hur flerabesparingar och större skattesänkningar kan åstadkommas.Likaså delar vi regeringens uppfattning att denekonomiska politiken måste vila på marknadsekonominsgrund, som kan skapa ekonomisk välfärd. En ekonomiskvälfärd kan bara skapas ur det mervärde, som företagareskapar tillsammans med sina anställda.Enligt vår mening måste detta arbete bedrivas medmycket större snabbhet än vad regeringen gör. Det är viktigtatt både avreglera och privatisera den svenska ekonominsamt att öka konkurrensen och att snabbt förändra denarbetsrättsliga lagstiftningen, så att företagare vågaranställa folk och öka sysselsättningen. Alla åtgärder måstedock vidtagas på ett fördelningspolitiskt riktigt sätt.Här följer en kortfattad redovisning av vår politik för dehuvudtitlar som inte har berörts.JustitiedepartementetI en demokrati är det grundläggande att alla lagar stiftasutifrån principen om full yttrandefrihet, informationsfrihetoch fri opinionsbildning. Så har emellertid inte skett iSverige. Yttrandefrihetsgrundlagen och kabellagen somantogs hösten l99l under den sittande regeringen innehållerbegränsningar som inte är godtagbara i ett demokratisktsamhälle. Det statsägda monopolföretaget radioförhindrar också medborgarna att utöva sina demokratiskarättigheter. Det är anmärkningsvärt att dessagrundläggande demokratifrågor så illa beaktas av enborgerlig regering. Ny Demokrati anser att staten inte skalläga några massmedier. I motionen om fri radio och TV --Släpp etermedierna fria! -- ges ett förslag till huretermedierna kan befrias från politiskt inflytande.