mot · GF02Jo612 · 1992-01-27 00:00:00 — bör uppmana regeringen att på nytt startaarbetet med att utveckla miljöfrågorna i läroplansarbetet.6. Ett kemikalie- och avfallssnålt samhälleVåra förslag:En styrande avgift på osorterade sopor bör införas frånsenast 1994.En skatt på s.k. mjuka freoner bör införas i sambandmed översynen av Montrealprotokollet.Sverige bör lägga ett förslag om hurMontrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktetskall skärpas.En ny lista på ämnen som, i internationell samverkan,bör avvecklas eller starkt begränsas måste tas fram.Återvinnings- och återtagningssystem bör utvidgas tillfler områden, t.ex. datorer.Miljökrav måste integreras i standarder.Miljömärkningssystemet måste uppfylla syftet attunderlätta för konsumenten. Det bör därför ses över.InledningVåren 1990 beslutade om en strategi förminskade avfallsvolymer, minskad farlighet hos avfallet ochen förbättrad behandling av det avfall som uppkommer.Som mål sattes bl.a. att efter 1993 skall inget osorterat avfallförbrännas eller deponeras. Kommunerna fick också ettutvidgat ansvar för planering. Beslutet innebar att dennastrategi stegvis skall utvecklas. beslutaderiksdagen att ställa sig bakom regeringens förslag omavveckling eller begränsning av 13 miljöfarliga ämnen,utvidgad kemikaliekontroll samt ökad användning avekonomiska styrmedel.Avveckling av farliga ämnenArbetet med att se till att hälso- och miljöfarliga ämneninte sprids i omgivningen måste fortgå på bred front. Vimåste se till att alla ämnen är kända till sin hälso- ochmiljöpåverkan.Internationell samverkan är av förklarliga skäl heltnödvändig. Det bästa resultatet nås om många ländersamtidigt tillämpar en så hög skyddsnivå som möjligt.Kemikaliearbetet inom har visat sig vara en bramodell.Utvecklingen mot allt högre skyddsnivå måste drivasframåt. Viktiga organ som t.ex. harunder senare år accepterat såväl principen om att ersättafarliga ämnen med sådana som är mindre farliga(substitutionsprincipen) som de kriterier för miljöfarlighetsom utvecklat. Även de avvecklings- ellerbegränsningsplaner för 13 ämnen somkemikalieinspektionen och tog fram påden socialdemokratiska regeringens uppdrag har haft enpådrivande verkan.Takten i detta arbete måste ökas. Genom enkoncentrerad insats har användningen avbekämpningsmedel halverats och ett stort antal medelavförts från listan över tillåtna medel. Motsvarandekoncentrerade insatser bör göras även på andra områden.Vi föreslår att regeringen ger berörda myndigheter iuppdrag att arbeta fram en ny lista över ett överskådligtantal ämnen som bör avvecklas eller starkt begränsas.Listan bör prioritera sådana ämnen som har irreversiblaeffekter, är toxiska och ej bryts ned i naturen. Ävenvolymen av ämnet måste beaktas. Denna lista bör i ettförsta skede användas som underlag för internationellaförslag. Listan bör också utgöra ett underlag för svenskapositioner i samband med förhandlingar om ettmedlemskap i utgör ett konkret redskap för det fortsattaarbetet. Arbetet med att ta fram en sådan lista innebär attkemikaliearbetet ytterligare bör stärkas utöver den givnaramen. I enlighet med principen om förorenarens ansvarbör detta finansieras via kemikaliekontrollens avgifter.Regeringen bör återkomma till med ett förslag.Hösten 1992 görs en ny revidering av det s.k.Montrealprotokollet som reglerar användningen avozonnedbrytande ämnen, bl.a. CFCs, s.k. freoner. Sverigehar varit mycket pådrivande i arbetet för en internationellavveckling av dessa ämnen, inte minst i samband medrevideringen 1990. bör nu utarbeta ett nytt förslagför hur protokollet skall skärpas i nästa steg. Regeringenbör ges detta till känna.För att göra en snabb avveckling av CFC möjlig har enviss användning av HCFC, s.k. mjuka frenoner, tillåtits.Samtidigt var avsikten att användningen inte skulle bli alltför stor och att den fortsatta utvecklingen skulle följasmycket noga. HCFC har stor växthuseffekt ochanvändningen ökar snabbare än planerat. En miljöskatt bördärför införas för att begränsa användningen.Från vaggan till gravenDet finns en gråzon av ämnen som ingår i skilda varor.Förr eller senare når dessa ämnen omgivningen. Varor somförsäljs måste därför vara utformade på ett sådant sätt attde antingen inte innehåller miljöfarliga ämnen eller att dekan återtagas så att de miljöskadliga ämnena inte nåromgivningen. Framtagningen och användningen av varorskall inte skapa miljöproblem i något led. Synsättet beskrivsofta som att miljöproblem skall undvikas från ''vaggan tillgraven''. har detta synsätt vunnit gehör,men har ändå inte fått tillräckligt genomslag. Till stor delberor detta på att huvuddelen av vår uppmärksamhet varitriktad mot själva tillverkningsprocessen. Det har heller intevarit givet vilka typer av styrmedel som har krävts för atttillgodose kravet på en produktion som är ren från början.Den socialdemokratiska regeringen tillsatte därför enarbetsgrupp för att utarbeta en strategi för att begränsavarors miljöpåverkan.Internationella standarder kan bli ett mycket viktigtinstrument i arbetet för en bättre miljö. Det har intefått den uppmärksamhet det förtjänar. Standarder är enviktig vägledning för bl.a. dem som konstruerar nyaprodukter. pågår ett intensivt arbete inomramen för det s.k. ISO-9000. Regeringen bör uppdra , , att arbeta fram ettunderlag för hur miljökriterier skall integreras i standarder.Fortsättning av arbetet med förbättrad avfallshanteringHanteringen av det avfall som uppkommer harsuccessivt förbättrats genom hårdare miljökrav på såväldeponier som förbränningsanläggningar. Huvudmåletmåste dock vara att så lite avfall som möjligt kommer tillslutlig behandling.Källsortering av avfallet är ett viktigt sätt att ytterligareförbättra behandlingen och för att underlättaåteranvändning och återvinning. uttalade 1990att förbränning och deponering av osorterat avfall i alltväsentligt skall ha upphört vid utgången av 1993. Som enföljd av riksdagsbeslutet skall kommunerna upprättaheltäckande avfallsplaner. Ett fullständigt kommunaltansvar skall införas för avfallet. Kommunerna har också fåttmöjlighet att differentiera avfallstaxorna för att kunnastimulera sortering.Den låga kostnaden för att lämna obehandlat avfall tillslutbehandling är en viktig faktor som motverkar sortering.Även förhållandet att jungfruligt material ofta är billigareän återvunnet motverkar en från miljö- och resurssynpunktönskvärd hantering. Ett sådant exempel är återvunnen plastdär en alltför liten prisskillnad motverkar etableringenav återvinning.Miljöavgiftsutredningen föreslog att enavgift skall införas på osorterat avfall. Densocialdemokratiska regeringen uttalade sig i samband medmiljöpropositionen för ökad användning av ekonomiskastyrmedel inom avfallsområdet, men att utformningen avden föreslagna avgiften behövde övervägas ytterligare.Detta arbete borde vara slutfört . Iställetföreslår den borgerliga regeringen ytterligare en utredning.Vi föreslår att en avgift på osorterat avfall införs senast frånoch med 1994. Miljöfarligt och branschspecifikt avfall börundantas. Avgiftens storlek bör noga prövas så att den fåren styrande verkan. Nivån kan bedömas till istorleksordningen per ton avfall. Regeringen böråterkomma till med ett förslag.Det är nödvändigt att komma tillrätta med problemet attpriset på återvunnet material, även med en avgift påosorterat avfall, kan komma att vara högre än på jungfruligtmaterial. Vi har tidigare i denna motion föreslagit attregeringen bör tillsätta en utredning om hur skattesystemetkan få en skarpare miljöprofil. Miljöskatter bör kunnaanvändas för att stimulera till ökad återvinning.Säkerställa och utvidga arbetet med återanvändning ochåtervinningÅteranvändning och återvinning är ett område där denenskilda människan på ett konkret sätt kan medverka iarbetet för en bättre miljö. Det är därför väsentligt att desystem som finns för återvinning och återanvändning kanvidmakthållas och att nya system kan utvecklas.Som ett resultat av avfallsbeslut byggdes enorganisation för återvinning av tidningspapper m.m. upp.Därför ligger i den internationella toppen vad gälleråtervinning av papper. brottas kommunerna idagmed ekonomiska problem till följd av ett lägre pris äntidigare på det återvunna papperet. Densocialdemokratiska regeringen påbörjade ett arbete för attmålen om hög materialåtervinning skulle kunna harmonieramed målen om god ekonomi. Regeringen bör fullföljaarbetet och återkomma till med ettförslag.Ett annat område som människor ofta möter i sin rollsom kund är förpackningar. Det som livligast diskuteratsgenom åren är dryckesförpackningar. Det är angeläget attde resurssnåla system som finns eller de som etablerasvårdas på ett sådant sätt att deras marknadsandel ökas. Viförutsätter att regeringen i beslut i enskilda ärenden gerförtur åt system som hushållar med resurser.Den socialdemokratiska regeringen gav den s.k.förpackningsutredningen i uppdrag att utarbeta ettprincipförslag om ett fullständigt ansvar för tillverkare,distributörer och handel vad gäller returhantering ochåtervinning av förpackning. Utredningen har redovisat sinaförslag. Vi förutsätter att regeringen återkommer med ettförslag till som ligger i linje med vad somuttalades i den miljöpolitiska propositionen.Det är angeläget att nya system för återtagning ochåtervinning kan etableras. Bilindustrin undersöker numöjligheterna hur återvinningen av kasserade bilar kanutvidgas. Detta ligger i linje med vad som ovan anförts omförpackningar. Den socialdemokratiska regeringenbeslutade att kommunerna skall ombesörja att CFC-innehållet i kasserade kyl- och frysskåp omhändertas på ettmiljöriktigt sätt senast från . På så sättunderlättas också återvinningen av material. Vi föreslår attregeringen får i uppdrag att undersöka på vilka nyaområden som sådana återtagningssystem kan etableras. Ettangeläget område är exempelvis datorer, vilka innehållersåväl miljöfarliga ämnen som ur resurssynpunkt viktigaämnen. Regeringen bör återkomma till med ettförslag.Positiv miljömärkning är ett sätt att underlätta förkonsumenten att välja mer miljövänliga varor, vilket i sintur sätter ett tryck på tillverkarna. Arbetet med ett enhetligtmiljömärkningssystem har pågått sombransch- eller organisationsanknutna system etablerats. Vikan konstatera att värdefulla erfarenheter vunnits underresans gång. Vi vill understryka att det är angeläget att såenhetliga bedömningskriterier och så enkla symboler sommöjligt används för att underlätta för konsumenten.Samtidigt vill vi framhålla att organisationformen inte fåröverordnas syftet med positiv miljömärkning, nämligen attvara ett pådrivande instrument. Regeringen gjorde tyvärrinte några egna bedömningar av utvecklingen ibudgetpropositionen. Med anledning av ovanståendeföreslår vi att regeringen genomför en utvärdering av detarbete som bedrivits och redovisar sina bedömningaroch förslag för riksdagen.På samma sätt bör regeringen se till att obligatoriskmiljöfarlighetsmärkning nu kan genomföras i praktiken.Miljöfarligt avfallRiksdagen godkände konventionen omkontroll av gränsöverskridande transporter och slutligtomhändertagande av farligt avfall. I beslutet underströksatt överenskommelsen bara var ett första steg i arbetet medatt begränsa riskerna med det miljöfarliga avfallet.Regeringen bör arbeta för att så många länder som möjligtgodkänner konventionen så att den kan träda i kraft och såatt arbetet med nästa steg kan inledas.De svenska bestämmelserna för export av miljöfarligtavfall har skärpts. Det har förflutit så pass att detbör vara möjligt att bedöma effekterna av denna skärpningoch om ytterligare initiativ är påkallade. Regeringen börredovisa detta för riksdagen.7. Ett miljöanpassat trafiksystemVåra förslag:En miljöklass med avancerad kravprofil bör införas isamband med att nästa steg i miljöklassindelningen avfordon tas.Miljövänligare bensin måste stimuleras genominförande av miljöklasser.En plan för hur investeringarna i infrastruktur skallmedverka i ett miljöanpassat trafiksystem bör tas fram.Arbetet med bättre trafikmiljö i storstäderna måstedrivas vidare, bl.a. måste lagstiftning för vägavgifter tasfram.Instrumenten för en god samhällsplanering måsteutvecklas.Ekonomiska styrmedel måste användas för mermiljövänlig luft- och sjöfart.Regeringen måste driva vidare arbetet med lägresvavelhalt i fartygsbränslen.InledningTrafiken är en av de viktigaste källorna tillmiljöförstöring. Den stora trafikvolymen i storstädernaorsakar buller och dålig luftkvalitet vilket skaparhälsoproblem. Utsläpp av kväveoxider bidrar tillförsurning, övergödning m m. Tillsammans med kolvätenbildas också marknära ozon. Utsläppen av kolväten ochkväveoxider minskar allt eftersom personbilsparkenförnyas. I gengäld ökar dieselfordonens relativa bidrageftersom reningstekniken inte kommit lika långt.Trafikvolymökningen innebär ökad förbrukning av fossilabränslen och därmed ökade utsläpp av koldioxid.Mål har lagts fastRiksdagen lade i samband med behandlingen avmiljöpropositionen fast målen för arbetet med ettmiljöanpassat trafiksystem. De hälsofarliga effekterna skallbegränsas kraftigt , de svenska bidragen tillmiljöstörande effekter typ försurning skall undanröjas till år2010 och trafikens bidrag till klimatpåverkan skallbegränsas i enlighet med klimatstrategin.Flera typer av åtgärder har beslutats för att nå målen.Utbyggd kollektivtrafik och renare dieselbränsle ikombination med skärpta krav på rening av tunga fordonminskar fr.a. den lokala belastningen. Som ett resultat avbl.a. storstadsförhandlingarna kommer cirka 40 miljarderatt investeras i storstädernas trafiksystem under 1990-talet.Tack vare bilavgasbeslutet minskar nupersonbilarnas utsläpp. Katalysatortekniken har dessutomvisat sig vara effektivare än man trott. Nya skärptakrav skall införas samordnat med EG 1996. Lågautsläppskrav stimuleras med miljöklasser årsmodeller. De dieseldrivna fordonens utsläpp kommer dockatt få en relativt sett större betydelse.Det besvärligaste målet på lång sikt är att minskasektorns bidrag till klimatpåverkande effekter. Det finnsinte några effektiva reningsmetoder för koldioxid. Detkommer därför att krävas en kombination av åtgärder.Bensinpriset ökade med ca 35 %.Bensinkonsumtionen minskade då med några procentistället för att som tidigare öka med 4--. kan koldioxidutsläppen minskaskraftigt med hjälp av förnybara drivmedel. Krav på högstabränsleförbrukning skall enligt beslut övervägassamordnat med EG. Totalt investeras 50 miljarder kronorunder i järnvägs- och kollektivtrafik, vilket fr.a.får betydelse för att minska energiförbrukningen inomsektorn.Samhällsplaneringens rollÖkningen av trafikarbetet har varit nära koppladtill ökningen av BNP. Grovt sett ökar detta med ca tvågånger BNP. Det är emellertid inte transportarbetet i sigsom efterfrågas utan att varor kan förflyttas ellerkommunikation mellan människor. Det är inte givet att denorganisation som just nu kännetecknarkommunikationssystemen är den mest effektiva.Utbyggnad av nya kommunikationssystem tar lång tid.De investeringar som görs kommer användas underflera decennier framöver. På samma sätt binderlokaliseringen av bebyggelse, service och arbetsplatser vårtsätt att kommunicera och transportera för lång tid.Samhällsplaneringens roll har tonats ned från 1970-taletsmitt. Delvis beror detta på att det tidigare fanns en övertropå vad samhällsplaneringen kan åstadkomma. Men dettafår inte ersättas av icke-planering. Skall det vara möjligt attåstadkomma en omställning och om den skall ske medvarsamhet och långsiktighet krävs ökad planering.Planering är därför i miljöpolitiken en förutsättning för enväl fungerande marknadsekonomi.Utvecklingen av ny teknik och integrationen av olikakommunikationssystem kan i vissa fall innebära att fysiskatransporter kan ersättas. Målet måste vara att få ut merkommunikation av de insatta resurserna. Ett huvudsyftebör vara att åstadkomma ett hushållningsmål påmotsvarande sätt som för energiområdet. Tyvärr finns alltför få studier inom detta område. Snarare har enbartförhoppningar knutits till vad exempelvis elektroniken kaninnebära. Vissa begränsade studier, t.ex. som resultat avdelegationen för miljöprojekt , visade atttransportarbetet för den lokala varuförsörjningen kraftigtkan minska genom en mer samordnad planering.Det är säkerligen också först när den nya tekniken påallvar integreras i organisationen av de fysiskatransporterna som man kan se effekterna i form avminskade transporter men bibehållen rörlighet.Instrumenten för en god samhällsplanering måste därförutvecklas. Det innebär bl.a. att kommunerna måstestimuleras till att avsätta resurser för ökad planering avperson- och godstransporter med hänsyn till miljön.Regeringen bör återkomma till med ett förslag.InfrastrukturpolitikenDen socialdemokratiska regeringen ägnadeinfrastrukturpolitiken mycket stor uppmärksamhet. Viktigastrukturella beslut fattades, t.ex. att organisationen avjärnvägen delades upp i ett banverk och ett affärsdrivandeverk. Ur miljösynpunkt var detta strategiskt då väg ochjärnväg konkurrensmässigt ställdes på lika grund.Ytterligare har frigjorts förinvesteringar i järnvägar och vägar under 1990-talet.Tillsammans med investeringar som bedöms komma tillgenom nya typer av finansiering, t.ex. vägavgifter, bedömdeden socialdemokratiska regeringen att investeringarna ijärnvägar och vägar i det närmaste skulle fördubblas under1990-talet jämfört med 1980-talet.Särskilt markant har utvecklingen varit för investeringari järnvägar. fattades beslut för motsvarande14 miljarder utöver ordinarie anslag. Totalt under 1990-taletberäknas 30 miljarder investeras i järnvägar, t.ex.västkustbanan, upprustningen av ,järnvägsringen runt , ostkustbanan och järnvägenvia . Regeringens beslutsvånda riskerar att skjutaArlandabanan . Eftersom utbyggnad av dennabana är kopplad till villkoren för tillståndet för en tredjerullbana på är regeringens handlandemycket allvarligt.En framgångsrik miljöpolitik kräver en mycketmedveten omställning i miljövänlig och resurssnål riktningav olika delar av samhället, t.ex. av trafiksystemet. Viktigasteg har tagits i sådan strukturförändrande riktning. Dennainriktning måste föras vidare på ett systematiskt sätt.Huvuduppgiften är att ställa om samhälletsalla verksamheter i ekologisk riktning. En plan för hurinvesteringar i infrastruktur skall medverka i ettmiljöanpassat trafiksystem bör tas fram. En sådan börbygga på samhällsekonomiska kriterier där ävenmiljökostnader vägs in, t.ex. med utgångspunkt i nivån försatta miljöavgifter.StorstädernaCirka av landets trafikarbete genereras i de trestorstäderna. Åtgärder i dessa områden har därförbetydelse både för den lokala miljön och för i vilken måndet svenska bidraget till framför allt regionala föroreningarkan nedbringas. Flera utredningar har kartlagt hurstorstadsmiljön kan förbättras. Den socialdemokratiskaregeringen tillkallade tre förhandlare för att nå långsiktigaöverenskommelser för bättre miljö och framkomlighet. Deredovisade sina resultat i början av 1991.Överenskommelserna byggde på tre huvudprinciper: enmycket kraftig utbyggnad av den lokala och regionalakollektivtrafiken, utbyggnad av kringfartsleder förvägtrafiken samt finansiering av de senare med hjälp avvägavgifter. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag till lagstiftning som möjliggör attavgifter kan tas ut. Regeringen bör vidare medverka till att,så snart överenskommelser för respektive region i huvudsakär klar, betala ut de reserverade medlen. Vidare börregeringen medverka till att planeringen avkringfartslederna, så som uttalades i de miljö- ochnäringspolitiska propositionerna, medverkar till enlångsiktigt god hushållning med mark och vatten och attplaneringen i övrigt görs med stor naturvårdshänsyn.Riksdagen har ställt sig bakom att vägtrafikkungörelsenskall ändras så att det blir möjligt att föreskriva att endastsådana tunga dieseldrivna fordon som infriar särskilt hårdaavgaskrav skall tillåtas att trafikera miljökänsliga delar avstadskärnorna. Den borgerliga regeringen har integenomfört dessa ändringar. bör uppmanaregeringen att påskynda arbetet.Kraven på fordon och bränslenSverige var först i med att införa skärpta krav påpersonbilar. Motståndet mot skärpta avgaskrav har tidvisvarit hårt i men framför allt i vissa delar avVästeuropa. Utvecklingen har därför varitglädjande. EGs beslut att införa i stort sett desvenska kraven och att man uttalat en vilja att ytterligareskärpa dessa krav är ett exempel på detta. bör spelaen fortsatt aktiv roll i detta arbete. Nästa kravnivå måstevara minst lika sträng som de kommande USA-kraven.Utvecklingen av mer miljöanpassade fordon måstepräglas av långsiktighet. Kraven måste också omfattas av såmånga länder som möjligt. De bör vidare varateknikneutrala. har kväveoxider, kolväten,kolmonoxid och partiklar reglerats. I nästa steg bör ävenkrav på energieffektivitet och flerbränsledrift ingå.Det är glädjande att den borgerliga regeringen har givitut en förordning för miljöklassindelning av fordon fr.o.m.1993 års modeller, trots att moderater och folkpartister såsent som var emot detta beslut.Miljöklassningssystemet, där renare fordon får lägre skattän de som är smutsigare, har uppenbara fördelar. Viföreslår att regeringen bör förbereda nästa steg imiljöklassningssystemet. I samband med att en nyobligatorisk nivå -- vilken i stort motsvarar miljöklass II --införs 1996 bör klassningssystemet tillföras en ny klass meden mer avancerad kravprofil enligt ovan. På så sätt kan deskärpta krav som bör införas förberedas ochdessutom få genomslag tidigare.Bränslen som är väsentligt renare introduceras nu påmarknaden. beslut om en miljöklassindelningoch en differentierad beskattning av brännoljor har i storthaft den avsedda effekten. Renare dieselbränslen har variten effektiv väg för att snabbt nedbringa utsläppen avframför allt cancerframkallande partiklar. Regeringen bör,som det uttalades i miljöpropositionen, noga följautvecklingen på marknaden och återkomma till riksdagenmed förslag om vissa regler i systemet behöver omprövas. Idet sammanhanget bör miljöeffekterna av slopandet avetanolskatten bedömas. Vi föreslår också att ettmiljöklassystem för bensin bör införas. Utgångspunkten förklassindelning bör vara bensinkvaliteten, t.ex. innehållet avaromater.Sjö- och luftfartMånga av transportsektorns problem går inte att kommatill rätta med genom nationell reglering. Detta är särskiltuttalat inom sjö- och luftfart. Den socialdemokratiskaregeringen påbörjade därför ett arbete för att på nordisknivå införa gränsvärden för tillåten svavelhalt i bränslen ifartyg som frekvent anlöper svenska hamnar. Som ett förstasteg angavs att bilaterala överenskommelser bör träffas.Den borgerliga regeringen har tyvärr inte arbetat vidaremed detta och bör därför uttala att regeringenpåskyndar arbetet. Vidare förberedde densocialdemokratiska regeringen ökade insatser iinternationella fora på både luft- och sjöfartens områden.Regeringen bör redovisa för hur långt dettaarbete har förflutit.I miljöpropositionen 1991 uttalades att det krävsytterligare utredning av ett nationellt system av ekonomiskastyrmedel inom luftfarten. Vi menar att ett system medmiljörelaterade landningsavgifter är tilltalande. En översynpågår inom luftfartsverket. Vi förutsätter att regeringendriver på detta arbete och återkommer till medett förslag.Miljörelaterade hamnavgifter bör kunna införas utankrav på internationell samordning. Regeringen böråterkomma till med ett förslag utifrån debedömningar som görs inom sjöfartsverket.8. Ett miljöanpassat energisystemInledningMiljöpåverkan från el- och värmeproduktionen i Sverigehar minskat kraftigt . El- ochvärmeproduktionens svavelutsläpp har minskat med drygt70 % . Utsläppen av kväveoxider har minskatmed . Tidiga insatser i form avfjärrvärme har lett till en väsentligt bättre luft i tätorternaän vad som annars skulle varit fallet.Den stora uppgiften för de två kommande decenniernaär att avveckla kärnkraften och stimulera en fortsattminskning av fossila bränslen. Outbyggda älvar ochälvsträckor skyddas i enlighet med beslut.