ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02So265 · 1992-01-27 00:00:00 — Medhavd dryck till restaurang Den allmänna bilden av svenskarnas förhållande tillalkohol är att vi tar alla chanser som ges för att supa ossfulla. Därför har man använt sig av olika s.k. instrument föratt minska vår möjlighet att komma i kontakt med alkohol.Det har varit ständigt höjda skatter och därmed priser.Avsaknad av mängdrabatt till restauranger, inga extraerbjudanden till Systembolagets kunder m.m. är exempelpå detta.Resultatet har blivit, som någon uttryckte det, att''stockholmarna är de enda huvudstadsinvånarna i världensom dricker vatten på krogen och öl i tunnelbanan''.Nu är detta en mycket grov generalisering men sann i såmåtto att man på intet sätt har stimulerat till att fåmänniskor att dricka alkohol under mer socialtkontrollerade former.Runt om i världen har man sett på alkohol på ett heltannat sätt. I vissa engelskspråkiga länder finns en typ avrestaurang som går under epitetet ''BYO''. Bokstäverna stårför uppmaningen ''bring your own'' dvs ta med det du villdricka själv. Vi (restaurangen) står för maten.Jag tycker att det är hög tid att tillåta även denna typ av''utskänkning'' i . Då blir det ekonomisktöverkomligt för fler att gå ut och äta och dricka, detkommer att drickas under mer socialt kontrollerade former.Det är också min övertygelse att det kan bli ett ordentligtlyft för de restauranger som önskar pröva denna inriktning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillåta den nyautskänkningsformen.
mot · GF02So266 · 1992-01-27 00:00:00 — Öl och vin på inrikesflyget får man inte servera annan dryck än läsk och lättölombord på inrikesflyget. Detta gäller både SAS ochLinjeflyg. ökar konkurrensen mellan flyget ochtåget. På SJ får man både röka och ta sig ett glas vin eller enstarköl. Detta får man alltså inte på inrikesflyget.Verkligheten:Två SAS-plan startar från , det enamed destination och det andra . När de påsamma höjd flyger upp jämsides med varandra, sitterAndersson och i varsitt plan och äter. Anderssonskålar med sin Coca-Colaburk genom fönstret medPettersson som tar en liten klunk av sitt vältempereraderödvin. Båda avslutar sina måltider som planengår in för landning. Planet till fortsätter innan det sätter mark. Är detta logiskt? Med hänvisning till det i motionen anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på möjlighet att påinrikesflyget få samma alkoholregler ochutskänkningstillstånd som på inrikeståget.
mot · GF02So267 · 1992-01-27 00:00:00 — anordnade , barn, ungdomar och vuxna tillsammansmed en kampanj för att få flerkontaktpersoner. När kampanjen avslutades hade man fått6 000 namn på personer som förklarat sig intresserade avatt åta sig ett kontaktmannaskap.Vi förstår att kampanjen inte bara har givit mångaförståndshandikappade nya kontakter utan också attmedvetenheten om deras situation har varit en stor bieffektav kampanjen.Vi tycker att kampanjen ska återupptas och ha sommålgrupper föreningslivet och arbetslivet. Det är våruppfattning att många flera förståndshandikappade skullekunna delta i föreningslivet och att många fler skulle kunnafungera i ett arbetslag, på en arbetsplats bara förståelsenoch toleransen ökade.Ensamhet och isolering är svår för alla, på den punktenär förståndshandikappade inget undantag. Det var medpengar ur allmänna arvsfonden som man finansieradekontaktmannakampanjen. Vi anser att det är mycket välanvända pengar om de går till att öka förståelsen mellanmänniskor och mellan olika grupper och föreslår attregeringen ur allmänna arvsfonden tar 5 miljoner till finansiering av en ny . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär 5000000kr. ur allmänna arvsfonden till en iförenings- och arbetslivet som enligt vad i motionen anförtskan öka förståelsen, toleransen och möjligheterna att heltdelta i samhällslivet.
mot · GF02So274 · 1992-01-27 00:00:00 — har antalet restauranger ökat för folkhälsan alltför stor omfattning, och mångarestauranger har riktat sin verksamhet mot ungdom ochhuvudsakligen satsat på alkoholservering. Många poliseroch socialarbetare har tröttnat på att utreda och rapporteraöverträdelser mot given lagstiftning då bristerna sällan ledertill åtgärd i form av indragning av tillstånd.Om folkhälsomålet om en minskning avalkoholkonsumtionen fram skalluppnås krävs en sanering av mindre seriösa restaurangeroch att antalet tillstånd minskas. Om detta skall blimöjligt krävs en översyn av bestämmelserna för indragningav tillstånd.Tveklöst är det så att överetablering uppstått. Antaletkonkurser har ökat som en logiskt följd därav, inte på grundav momsnivåer eller serveringsregler. I mångarestaurangkonkurser är den enda reala tillgångenserveringstillståndet. I den flesta fall tycks det därför gå attkomma igång med en nya rörelse igen. Seriösa restauratörerär viktiga för en framgångsrik alkoholpolitik.Därför bör formerna för tillståndsgivning ses över medinriktning på att näringspolitiska aspekter inte ska beaktas,att avgift införs för tillståndet och att detta automatisktförfaller i samband med konkurs. Även formerna förindragning bör ses över.Regeringen bör i tilläggsdirektiv uppdra åtalkoholkommissionen att skyndsamt se överbestämmelserna i dessa avseenden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av översyn avregelverket för tillstånd för alkoholservering.
mot · GF02So275 · 1992-01-27 00:00:00 — svarar på en anmälan omeventuell otillåten alkoholreklam, där sålt alkohol till allmänheten påDrottninggatan i . ''Det har inte framkommit atthandlingen skulle vara av kommersiell natur. Snarare är detfråga om en politisk provocering... Ärendet har avslutats. ''I ett annat fall har avvisat ettreklaminslag i anslutning till att radiosporten i reportagefrån lät ett antal fransmängöra reklam för en klart angiven vinsort. Det är förnärvarande så att endera kan eller vill inte myndigheternatillämpa den lagstiftning som finns om förbud motalkoholreklam, eller så är lagstiftningen av den karaktärenatt den är uddlös.De ovan angivna exemplen är inte unika -- i de allraflesta fall agerar inte t.ex. . Det har vidåtminstone några tillfällen ej angivit formen för ev besväröver avgivet myndighetssvar, vilket endera beror påokunskap eller på att lagstiftningen är oklar. I detta fallstrider det också mot förvaltningslagens intentioner om attanmälde part skall erhålla information om besvärsvägar avmyndigheten.Eftersom det i nuvarande läge synes finnas flera orsakertill att en skärpning eller i vart fall översyn behövs avlagstiftningen om hur m.fl. informerarsamt hanterar anmälningar, så bör föranstalta omen översyn av lagen om förbud mot alkoholreklam. Det ärdesto mera angeläget eftersom ochDanmark infört striktare reklamregler fr.o.m. 1 januari1992. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av lagstiftningenrörande förbud mot alkoholreklam.
mot · GF02So276 · 1992-01-27 00:00:00 — BakgrundSverige är ett av världens rikaste länder men har trotsdetta människor som lever helt utanför vårt samhälle. En avdessa grupper, våra uteliggare, är sannolikt den mest utsattagruppen av medmänniskor och som lever i stor misär mittibland oss. Det kan knappast vara av ekonomiska skäl somvi inte har gjort en kraftfull insats för att hjälpa dessamänniskor till en dräglig tillvaro -- låt oss lösa problemet --i stället för att låtsas som det inte finns. Man kommer säkertatt invända att detta är kommunernas sak att lösa, vilketformellt är rätt, men problemet finns ju kvar, så låt oss dåvara lite oformella och rätta till detta missförhållande.Antalet kvinnor har kraftigt ökat i denna grupp varförproblemet har blivit ännu större. Vi tror att det skulle värmagott hos uteliggarna om visade omsorg omalla medborgare.FörslagetDet allt överskuggande problemet är att dessamänniskor ej har någon bostad vilket gör det nästanomöjligt att upprätthålla ett arbete. Därför måstebostadsfrågan lösas. Vi tror att den måste lösas på ettannorlunda sätt för dessa människor med något som kanupplevas som deras eget, nämligen ett fartyg eller liknande.Det finns många gamla passagerarfartyg på marknaden somkan köpas för i stort sett skrotpris och som skulle kunna blinågot av ett hem för dessa människor. Det finns ocksåmedmänniskor med ett stort engagemang som skulle ställaupp för att få projektet att fungera. De nödvändigaservicearbetena skall skötas av dem som bor ombord ochalla skall hjälpas åt för att skapa trevnad för varandra. Vi ärövertygade om att man skulle kunna engagera mångaföretag att skänka överblivna, omoderna eller av andra skälkasserade varor och säkert få många privatpersoner attbidraga med användbara saker. Kommunala eller statligatvätterier kunde t.ex. hjälpa till med tvätt o.s.v.Naturligtvis går det inte att rädda alla dessa människormen många går säkert att återanpassa och det skulle ge demalla en mänskligare tillvaro.Vi föreslår därför att regeringen tillsätter en arbetsgruppav särskilt engagerade medborgare för att utreda ochskyndsamt lägga ett detaljerat förslag med tillhörandebudget i motionens anda. Förslaget avser att prova systemeti . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den skyndsamtlåter utreda och verkställa vad i motionen anförts om attskapa mänskligare förhållanden för uteliggare.
mot · GF02So278 · 1992-01-27 00:00:00 — Den svenska narkotikapolitiken står inför en radprövningar. Att massmedia ägnat uppmärksamhet åt olikaförslag till ändringar i lagstiftningen, som t.ex. fri handeleller medicinsk förskrivning till missbrukare, visar att dentidigare stora enigheten om narkotikakontrollens grundernu börjat sättas i fråga. Närmandet till EuropeiskaGemenskapen fordrar en anpassning av lagstiftningen påflera sätt. Så kommer åtskilligt av det som hos ossregleras i avtal eller genom prejudikat, t.ex.urinprovstagning i arbetslivet, att behöva skrivas in iuttrycklig lagtext.En annan prövning ges av det ökade narkotikatrycketmot vårt land. har nya narkotika, bl.a. katoch ecstasy (MDMA) tillkommit på den svenskamarknaden. Tillgången på etablerade narkotika, somcannabis, centralstimulantia, heroin och kokain, har varitmycket god. LSD är inte okänt i de kretsar som brukarnarkotiska preparat. verkar också dras in alltnärmare i det kontinentala distributionsnätet, vilket visas avatt vårt land fungerat som transitled för storanarkotikasändningar som varit avsedda för vidareexport.Resultaten av hittillsvarande satsningar påmissbrukarvård är mindre goda. I en del studier har detvisat sig svårt att nå varaktiga resultat som överstiger dens.k. spontanläkningen.Samhällets grepp om narkotikautvecklingen är oklart.Redan i fråga om tolkningen av statistik över beslag, brottoch missbruk föreligger olika uppfattningar mellanmyndigheter.En avgörande svaghet i den svenska narkotikapolitikenär att denna allt sedan den blev ettsjälvständigt område utformats av olikatjänstemannakommittéer. Narkotikapolitiken har idagkaraktären av ett styckverk, där fastställandet av politiskamål inte följts av utvecklandet av ändamålsenligainstrument eller uppföljning av insatser.En rad etiskt känsliga frågor som åtgärder för attförebygga och upptäcka missbruk hos skolelever, anställdaoch andra återstår att lösa så att lagstiftning och rättspraxisnår en ändamålsenlig balans mellan olika intressen. På flerapunkter kan man se att samhället inte varitkonsekvent i sin hållning gentemot missbruk. Även ommissbruket i sig är straffbart saknas rättsligabefogenheter för att korrekt fastställa detta. Och fastänsamhället markerat att någon form av påföljd ellertvångsingripande skall till vid olovligt bruk av narkotikafinns inte något system av insatser som leder till attmissbrukarna blir varaktigt drogfria.Särskilt i belysning av de kapitulationsstämningargentemot narkotika som sprider sig iVästvärlden och de hot som finns i form av goddrogtillgänglighet är det angeläget att den svenskanarkotikapolitiken får en grundlig genomlysning av enparlamentarisk utredning. Utredningen bör som sitt främstauppdrag ha att se över samtliga bestämmelser så att dessakan göras mer ändamålsenliga för att uppnå det redan 1978av fastställda målet ''ett narkotikafritt samhälle''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en parlamentariskutredning om den framtida narkotikapolitiken i enlighetmed vad i motionen anförts.
mot · GF02So279 · 1992-01-27 00:00:00 — Verksamheten med internationella adoptionsfrågor för internationella adoptionsfrågor() har skrivit till regeringen om de senaste årensutveckling beträffande de internationella adoptionerna ochde problem som denna utveckling inneburit.Nämnden anser -- med hänvisning bl.a. till en särskildpromemoria -- att en översyn av verksamheten behövergöras.Det är det nuvarande systemet för attförmedla internationell adoptionshjälp infördes och ålades att pröva förmedlingssättetstillförlitlighet vid s.k. privata adoptioner. Verksamhetenmed internationella adoptioner har förändrats under dessaår. Antalet adoptioner genom auktoriseradeadoptionsorganisationer har minskat ,medan antalet privata adoptioner, dvs. adoptioner utanmedverkan av adoptionsorganisation, har ökat.Det är viktigt att det finns möjlighet att adoptera vidsidan av adoptionsorganisationerna. Erfarenheterna visaratt NIA:s roll därför behöver stärkas. visar också atttillsynsansvaret är splittrat och att det svenska systemet förinternationella adoptioner är svårt att förstå redan försvenskar och än mer utomlands. Det framgår vidare attstödet till adoptionsorganisationerna kan behövaförbättras, att villkoren för deras verksamhet behöver sesöver och att möjligheterna att begränsakostnadsutvecklingen bör undersökas. Den genomsnittligakostnaden för en adoption genom auktoriseradadoptionsorganisation är ca 70 000 kronor.Adoptionskostnadsbidraget är högst 24 000 kronor.Nämnden pekar vidare på att ett arbete på områdetpågår inom konferensen för internationell privaträtt i Haag.Avsikten är att utarbeta en konvention med regler förhanteringen av internationella adoptioner. Detta arbete ärytterligare ett skäl till översyn.Det är tillfredsställande att regeringen avser att tainitiativ med anledning av NIA:s skrivelse (prop1991/92:108 bilaga 6). Initiativen måste emellertid enligtmin mening behandla samtliga de frågor tagit upp.Många av dessa frågor har inte beröring med denbehandling av adoptionslagstiftningen som pågår ijustitiedepartementet. Inte heller behöver ett slutdokumentfrån avvaktas.Jag ser översynen som ett nödvändigt led i arbetet på attupprätthålla en verksamhet med korrekta internationellaadoptioner på en etiskt hög nivå till barnens bästa och tillrimliga kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av verksamheten medinternationella adoptioner.
mot · GF02So281 · 1992-01-27 00:00:00 — Sedan någon tid har landsting och kommuner fördelatbudgetansvaret t.ex. till kliniker på sjukhus, skildaverksamheter inom kommunen m.m.Som en omedelbar konsekvens av detta har landstingoch kommuner börjat debitera kostnader för tjänster somman gör åt myndigheter. Det svenska systemet har hittillsvarit uppbyggt så, att myndigheter skall ''räcka varandrahanden'' och fullgöra uppgifter som ligger inom respektiveverksamhetsområden, t.ex. efter en remiss.Det förekommer att barnpsykiatriska kliniker tarbetalt för inneliggande familjer, där inläggning skett iutredningssyfte huruvida barn far illa. I ett aktuellt ärendevar kostnaden för kommunen . PBU tar betalt för yttranden i vårdnadsärendenoch det har diskuterats om en enskild skall betala för s.k.samarbetssamtal -- som det finns en skyldighet förkommunen att ansvara för.Det är inte heller ovanligt att olika myndigheterförsöker övervältra kostnadsansvaret på varandra. Detgäller t.ex. psykiskt sjuka barn, där kan hävdaatt barnet vårdas med stöd av LVU och kommunen därförskall betala hela vårdkostnaden; det gäller fråga om vuxnapsykiskt sjuka missbrukare eller psykiskt sjukautvecklingsstörda personer, för att inte tala om enkombination av dessa.Vad gäller vårdnadsutredningar är alltså situationen sådan, att om tingsrätten förordnar om yttrande från enbarnpsykiatrisk klinik, tingsrätten veterligen inte debiteraskostnaden för detta, medan om anser att ensådan utredning behövs och själv initierar den, debiterassocialtjänsten kostnaderna.Det finns veterligen inget lagstöd som förbjudermyndigheter att ta betalt av varandra. Eftersomverksamheterna tidigare finansierats skattevägen, är det avvikt att ansvarsfrågan klarläggs så att intemyndighetssamarbete försvåras eller att utredningar blirbristfälliga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kostnadsansvar ochmyndighetssamarbete.
mot · GF02So283 · 1992-01-27 00:00:00 — Ett nytt och bättre bilstöd till handikappadegenomfördes , detta sedan folkpartietliberalerna drivit på. I dessa regler finns dockbrister, som måste rättas till.I den nya lagen sägs i § 5 att ''bidrag lämnas till föräldermed handikappat barn, under förutsättning att föräldernsammanbor med barnet och har behov av ett fordon förförflyttning tillsammans med barnet''. Alla gravthandikappade barn bor dock inte hos sina biologiskaföräldrar. En del bor hos fosterföräldrar. Fosterföräldrarkommer inte i åtnjutande av bilstöd, även om alla andravillkor för stödet är uppfyllda.Reglerna bör ändras så att även fosterföräldrar sombedöms att vårda ett handikappatbarn kommer i åtnjutande av bilstöd. För övrigafosterföräldrar måste kommunen ge ett erfoderligt stöd vidbilanskaffning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av reglerna för att gefosterföräldrar till handikappade barn möjlighet att erhållabilstöd.
mot · GF02So285 · 1992-01-27 00:00:00 — Vi har i inrättat justitieombudsman (JO),diskrimineringsombudsman (DO),jämställdhetsombudsman (). Detta bl.a. i syfte atttillvarata och komma till rätta med frågor som i vissa fallhamnar ''mellan stolarna''. Ett annat syfte är att tillvaratavissa medborgargruppers speciella frågor.En stor grupp människor i samhället som ofta har en svåroch på många sätt komplicerad tillvaro är de handikappade.De har ur många synpunkter ofta svårt att göra sin stämmahörd. Det är upprörande vanligt att man träffarfunktionshindrade som inte fått ens sina primära behovtillgodosedda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att enhandikappombudsman tillsätts.
mot · GF02So286 · 1992-01-27 00:00:00 — Samlat huvudmannaskap för LVM-vård av kvinnor Antalet kvinnor med alkoholberoende ökar. Kvinnorsalkoholism hör samman med . På 60-taler rörde det sig om en kvinna på 23 alkoholister. ärsiffrorna en av fem, på väg mot en på fyra. Antaletalkoholberoende kvinnor uppgår nu till 60 000 och flertaletär i mycket dålig kondition, när de omhändertas för vård.Kvinnor döljer sin alkoholism längre än män.Vården av kvinnliga alkoholister är eftersatt. Totalaantalet vårdplatser för sluten vård (LVM-vård) är 165.Behovet anges till 300. Endast en institution är enbart förkvinnor, nämligen Rålambshov utanför med 13platser. Gudhemsgården utanför har en separatavdelning för kvinnor. Av övriga 13 LVM-institutioner har11 både manliga och kvinnliga patienter. Väl grundaderfarenhet säger att kvinnors rehabilitering försvåras/misslyckas på blandade institutioner. Ofta far kvinnornailla. De får press på sig från manliga patienter att ställa uppsom samtalspartners, sexpartners o s v.Det behövs fler kvinnoinstitutioner. Detta försvåras avdet faktum att ansvaret ligger på två olika huvudmän.Kommunerna har ett oavvisligt vårdansvar för dessapersoner och landstingen har ansvar för vårdplatser.Kommuner tvekar att teckna avtal om platser, trots attbehov finns.Det är angeläget att vårdmöjligheter för kvinnor byggsut. Ett samlat ansvar på en huvudman för denna vårdskulle underlätta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attansvaret för LVM-vård av kvinnor bör samlas på enhuvudman.
mot · GF02So401 · 1992-01-27 00:00:00 — Åtgärder mot nickelallergins spridning Nickelallergi förvärvas via kontakt mellan hud och olikanickelhaltiga föremål i miljön. Den vanligaste kontaktentorde vara i samband med håltagning i öronen i de fall dåöronringar med nickel används. av den kvinnligabefolkningen är nickelallergiker. Allergin ökar i frekvensoch är ett typexempel på hur samhället trots vissa åtgärderinte lyckats bemästra situationen.Så länge nickelallergiska individer har eksem enbart påen örsnibb är de knappast handikappade. Men 40--avdem som blivit nickelallergiska i samband medöronhåltagning drabbas emellertid förr eller senare avhandeksem. Detta är ett mycket svårt problem att kommatill rätta med och därför är det viktigt att initiativ tas för attminska nickelallergins spridning.Initiativen kan vara av skiftande karaktär och med olikatyngd. Först och främst måste kunskap om riskerna mednickelhaltiga smycken ytterligare spridas till målgrupper iriskzonen, främst unga tonårsflickor. Märkning avprodukter innehållande nickel bör uppmuntras ocheventuellt göras obligatorisk. har ett förbud motanvändning av nickel i ett antal produkter, såsom smycken,knappar och glasögonbågar. De danska erfarenheterna börstuderas och det bör övervägas huruvida även vi bör införaett motsvarande förbud för att minska uppkomsten avnickelallergi.Det planerade kommer att få detövergripande ansvaret för att följa och driva dethälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet. Detvore därför naturligt att gavs i uppdragatt ge förslag till initiativ för att förhindra nickelallerginsspridning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot nickelallerginsspridning.
mot · GF02So402 · 1992-01-27 00:00:00 — Whiplash är en vanlig trafikskada i . Skadanuppkommer vanligen vid frontalkrock eller vid påkörningbakifrån. Huvudet kastas bakåt eller framåt, i enpisksnärtliknande rörelse.Vid olyckan pressas halsryggen ihop eller tänjs ut medskador på muskler, ligament och nervvävnader som följd.Vanligaste yttringar härav är huvudvärk, yrsel, kraftlöshet,domningskänslor, nacksmärtor och försämrad intellektuellförmåga i form av koncentrationsstörningar ochminnessvårigheter.Beräkningar visar att bortåt 70 000 svenskar varje årråkar ut för situationer i trafiken som kan föra med sig enwhiplash-skada. Tusentals blir mer gravt skadade och förflera visar sig inte skadorna förrän , ibland efterflera år.De skadade har inte sällan svårigheter att få adekvatvård, och i en del fall krånglar försäkringsbolagen när detgäller att fastställa invaliditetsgraden. Det verkar som deskadade behandlas av ortopeder, när det ihögre grad rör sig om neurologiska problem. Tvister omrätta behandlingsinstanser kan försena rehabilitering ochkan leda till att skadan får alltmer kronisk karaktär.Med patienten i centrum bör den skadade ha rätt till enmedicinsk utredning som svarar mot den situation patientenbefinner sig i. Försäkringsväsendet bör stå för kostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de whiplash-skadades rätt tilladekvat medicinsk vård,2. att hos regeringen begär att socialstyrelsenges direktiv i syfte att få snabbare diagnostiseringar avwhiplash-skador, av betydelse vid fastställande avinvaliditetsgrad.