mot · GF02So492 · 1992-01-27 00:00:00 — Behandling av tortyrskadade flyktingbarn har ett stort antal flyktingar från en radolika länder kommit till . Inte så få av dessa harupplevelser av tortyr i en eller annan form. Antingen harde själva utsatts för tortyr eller har någon i den närmastefamiljekretsen drabbats. Hur vanligt detta är varierarmycket beroende på varifrån flyktingarna kommer. Enligtvissa undersökningar uppges mellan av vuxna flyktingar ha sådana upplevelser.Allt fler fall av tortyrskadade barn och ungdomar harrapporterats. Kvinnor utsätts ofta också för grova sexuellakränkningar i samband med tortyr.Tortyr skadar både kroppen och psyket. Den påverkarframtida sociala relationer såväl inom som utom familjen.Vissa skadeverkningar kan vara livslånga och ingen kan flyundan minnena av det ohyggliga som har hänt.Erfarenheten visar att kvinnor och barn sällan berättarspontant om sådana upplevelser. Här krävs en särskildmetodik för att få veta vad som verkligen har hänt. Sådanmetodik har utvecklats och prövas på flera håll i vårt land.Men resurserna är alltjämt alltför begränsade både i frågaom kartläggning av tortyrskador och behandling av dessa.Barnläkaren och psykologen , som har lång praktisk erfarenhet från arbete medflyktingar både i och utomlands, har i enuppmärksammad artikel i allvarligt varnat förkonsekvenserna av försummelser på detta område.-- Vi bäddar för problem om vi inte ger krigs- ochtortyrskadade flyktingbarn hjälp. Om vi inte ger dessamöjlighet att bearbeta sina skador, bäddar vi förkriminalitet, missbruk och psykisk sjuklighet, skriver de.Vi har all anledning att ta deras varning på största allvar.Flyktingbarn kommer från kaotiska förhållanden. De bärpå upplevelser av krig, brutalt våld och djup misär.Familjerna är ofta splittrade. Någon avfamiljemedlemmarna är ibland lämnad kvar i hemlandetunder ovissa omständigheter. Inte sällan kommer barnensamma, antingen därför att föräldrar saknas eller att deinte ansett sig kunna följa med till det nya landet.Gustafsson/menar att en grundregel i alltkatastrofarbete är att det första mottagandet är avavgörande betydelse. Det är mycket svårt att repareramisstag som begås då. Därför skall de mest erfarnahjälparbetarna finnas längst fram imottagningsorganisationen, anser de.Det betyder att stora resurser måste sättas in vid gränsenoch på förläggningarna. God sjukvård, bra barnomsorg ochutbildning i ett tidigt skede är en investering som kommeratt löna sig på sikt.Dessa synpunkter måste beaktas vid diskussionen omhur vårt flyktingmottagande skall organiseras. Det finnsalltså starka skäl för en omfördelning av resurserna iflyktingmottagandet så att insatserna under den första tidenökar. måste väntetiderna för behandling avasylansökan göras så korta som möjligt.Större uppmärksamhet måste ägnas åt förekomsten avtortyrskador. Detta är särskilt viktigt beträffande barnen.Idag förekommer ingen systematisk dokumentation avtortyrskador och behandlingsresurserna är mycketbegränsade. En viktig verksamhet bedrivs visserligen vidsärskilda rehabiliteringscentra i , ,, och , men den är heltotillräcklig för att täcka de stora behov som finns. Därförär det bara ett litet antal av dem som utsatts för tortyr somkommer under behandling.Bemötandet av flyktingfamiljer inom t.ex. socialtjänstenoch sjukvården koncentreras vanligtvis till de vuxna och debehov och problem som de redovisar. Det innebär tyvärrofta att barnens behov inte uppmärksammas. Ett första stegmot en förbättring på detta område är därför att manverkligen lär sig se barnen -- både de barn som utsatts förtortyr och de vars familjemedlemmar drabbats av dessagrymheter. Barnens behov måste vägas in i de insatser somplaneras för familjen. Därvid är det nödvändigt att hatillgång till kompetent personal som kan bedöma vilkaspeciella insatser som behövs för barnen. I Rädda Barnensprojekt har man arbetat fram principer förallmänt omhändertagande av barn i krigssituationer som ihög grad torde vara tillämpliga för tortyrskadade barn i vårtland. presenterade enrapport ang. flyktingbarn i iLondon har utarbetat riktlinjer för diagnostik,dokumentation och korttidsbehandling av asylsökande medtortyrskador. Där har man också tagit fram underlag för denmedicinska undersökningen.Med ledning av de erfarenheter som vunnits i Sverigeoch andra länder bör det vara möjligt att bygga upp enverksamhet som bättre än kan möta de problem somtortyrskadade barn brottas med. Det är då inte säkert attden mest effektiva insatsen är att bygga ytterligarerehabiliteringskliniker av den modell som redan finns iStockholm m.fl. orter. Bl.a. med hänsyn till den spriddaflyktingmottagning vi har till ett mycket stort antal platserär det nödvändigt att finna andra former.Vi anser det angeläget att ett åtgärdsprogram nuutarbetas för att kartlägga och på tidigt stadium ge adekvatbehandling av tortyrskadade barn. Detta arbete bör utförasskyndsamt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för tortyrskadadeflyktingbarn.