mot · GF02Sk612 · 1992-01-27 00:00:00 — InledningSvensk alkoholpolitik bygger på förutsättningen attalkoholens skadeverkningar är direkt relaterade till dentotala alkoholkonsumtionen i samhället.Alkohollagstiftningen söker därför åstadkomma enminskning av den totala konsumtionen genom att begränsatillgängligheten. Försäljningsmonopol, åldersgränser,reglerade öppettider, utskänkningsregler och särskildbeskattning är härvid lagstiftningens främsta instrument.I denna motion behandlas det sistnämndainstrumentet -- beskattningen. Däremot diskuteras intealkoholpolitikens utformning i övrigt, utan motionen utgårfrån förutsättningen att denna politik ligger fast.Beskattningens utformningBeskattningen av alkoholhaltiga drycker regleras i lagen(1977:306) om dryckesskatt. På spritdrycker och vinomfattar skatten dels en grundavgift som är relaterad tillalkoholstyrkan, dels en procentavgift som är relaterad tillvarans pris.Grundavgiften är för vin indelad i olika intervaller föralkoholsvagare lättvin, lättvin respektive starkvin medanden för spritdrycker utgår med visst belopp per liter förvarje volymprocent alkohol. Sammantaget ärbeskattningen mycket oöverskådlig, eftersom den på dettasätt är både alkohol- och värderelaterad.Notabelt är också att den alkoholrelateradegrundavgiften endast utgör cirka en tredjedel av den totaladryckesskatten. Hela två tredjedelar härrör från den del avbeskattningen som inte är beroende av varans alkoholhalt,utan endast av dess pris.Beskattningens syfteBeskattningen av alkoholhaltiga drycker syftar i förstahand till att genom höga priser dämpa medborgarnasefterfrågan. I såväl riksdagsbeslut omalkoholbeskattningen som riksdagsbeslut om ettsamlat alkoholpolitiskt program har emellertid somytterligare mål för beskattningen angivits en strävan attstyra över konsumtionen till alkoholsvagare alternativ.Dagens system för beskattning är mindre väl ägnat attuppfylla den senare målsättningen. Den värdeberoendedelen av beskattningen är visserligen differentierad mellanlättvin, starkvin och spritdrycker på ett sätt som leder till enprogressivitet i beskattningen: alkoholen i sprit blir hårdarebeskattad än alkoholen i starkvin, vilken i sin tur beskattashårdare än alkoholen i lättvin.Däremot finns det ingen progressivitet inom respektivegrupp av drycker. Beskattningen kan därför varieraavsevärt både mellan olika drycker med samma alkoholhaltoch mellan drycker med olika alkoholhalt. I vissa fall fåralkoholsvaga drycker med hög tillverkningskostnad t.o.m.högre skatt än väsentligt alkoholstarkare alternativ, därtillverkningskostnaden råkar vara låg.SlutsatserKombinationen av alkoholrelaterad och prisrelateradbeskattning leder således till uppenbara skevheter.Från konsumentsynpunkt innebäralkoholbeskattningens utformning en omotiveradstraffbeskattning av produkter med jämförelsevis högtillverkningskostnad, såsom cognac och kvalitetsviner. Frånsamhällelig utgångspunkt innebär utformningen att man ivissa fall direkt motverkar den uttalade strävan att styrakonsumtionen mot alkoholsvagare alternativ.Konsumtionen styrs mot billigare produkter i stället för motalkoholsvagare.Övervägande skäl talar därmed för en övergång till endirekt alkoholrelaterad dryckesbeskattning. Denvärderelaterade delen av dryckesskatten, den s.k.procentavgiften, bör således slopas helt.Frågan om en sådan omläggning avalkoholbeskattningen har vid ett flertal tillfällen diskuteratsi och föranledde 1989 den dåvarande chefen förfinansdepartementet, statsrådet , att tillsättaAlkoholskatteutredningen.Alkoholskatteutredningen framlade sina förslag (SOU1991:52) . Utredningen förordar attalkoholskatten relateras endast till dryckens alkoholhaltsamt uttas efter en progressiv skatteskala, varigenomalkoholen beskattas hårdare ju högre alkoholhalt dryckenhar. Genom förslaget inordnas dessutom alla alkoholhaltigadrycker i samma, enhetliga skattesystem. Förslaget ärneutralt i den meningen att det inte beräknas påverkastatens inkomster från dryckesskatten.Alkoholskatteutredningens förslag bör genomföras frånoch med (/93).10 § lagen (1977:306) om dryckesskatt bör därför haföljande lydelse:10 § Skatten på spritdrycker, vin och maltdrycker tas utmed belopp som framgår av följande uppställning.nAlkoholhaltSkatt, kronor per litervolymprocentgrundbelopptilläggsbeloppöver2,25högst3,53:50''3,5''510:00''5''712:00''7''1017:10''10''1326:70''13''1636:60''16''1947:50''19''2447:505,10 för helvolymprocent somöverstiger 19''24''2973:005,50 för varje helvolymprocent somöverstiger 24''29''34100:506,20 för varje helvolymprocent somöverstiger 29''34''39131:507:40 för varje helvolymprocent somöverstiger 34''39168:507,50 för varje helvolymprocent somöverstiger 39 Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 10§ i lagen (1977:306) om dryckesskatt skall ha den lydelsesom anges i motionen,2. att upphäver 11§ lagen om dryckesskatt.