mot · GF02Fi203 · 1992-01-27 00:00:00 — Framställningen om penningpolitiken i årets finansplanär kortfattad och av deskriptiv natur. Detta är som sig bör,eftersom är ett verk och som sådantej skall ta direktiv av regeringen.Överhuvudtaget är det angeläget att riksbankensoberoende stärks. Jämförelser mellan olika länder tyder påett klart samband mellan en självständig ställning förcentralbanken och en låg inflationstakt.Det har gjorts gällande att en reform som gör riksbankenmer fristående från den politiska makten skulle varaodemokratisk. Men det kan aldrig bli fråga om att elimineraallt politiskt inflytande. bör även fortsättningsvisdels utse fullmäktige i , dels utöva kontroll öververksamheten. Dessutom har en informations-och samrådsskyldighet i förhållande till såväl somregeringen.Uppgiften att utöva kontroll över riksbankensverksamhet förutsätter möjligheter att ange ramar ochriktlinjer för denna. Det sker genom utövande avriksdagens lagstiftningsmakt, t.ex. i fråga omriksbankslagen. Därutöver är det rimligt att isamband med ställningstaganden till den ekonomiskapolitiken i stort gör principuttalanden angående kredit- ochvalutapolitiken under den närmast framförliggandeperioden.Riksbankens uppgift är att värna kronans yttre och inrevärde. Till följd av den snabba kostnadsstegringen ochtendensen till kapitalutflöde har försvaretav den fasta växelkursen varit styrande för verksamheten.På föreligger inte någon konflikt med målet attmotverka inflationen, eftersom låg kostnadsstegring är enförutsättning för att upprätthålla den fasta växelkursen.Men på kort sikt kan strävan att hålla nere prisstegringenmotverkas av den räntepolitik som måste föras. När nuinflationstrycket i ekonomin avtar, bör tillvarataalla möjligheter att föra ner räntan till en nivå somstimulerar till investeringar. Gränsen sätts naturligtvis avränteförhållandena utomlands och behovet av att balanseravalutaflödena.Det växande budgetunderskottet kan från dennasynpunkt framstå som ett problem, eftersom statensupplåningsbehov ökar. Emellertid uppvägs detta till en delav att det finansiella sparandet förbättrashos kommunerna. Socialförsäkringssektorn uppvisardessutom ett stadigt sparandeöverskott . Viktigare ändå är att det totalasparandet i landet håller på att stärkas. Enligt finansplanenminskade underskottet i bytesbalansen från 35 miljarder till under 20 miljarder , och det väntas sjunka ytterligare tillunder 10 miljarder . Finansieringen av ett budgetunderskottblir naturligtvis lättare, om den kan ske inom ramen för ettinhemskt sparande. och är exempel påstarka ekonomier, som kunnat klara betydandebudgetunderskott, därför att staten kunnat tillgodose sittupplåningsbehov inom landet och i egen valuta.Det är angeläget att hålla fast vid att staten inteskall nettolåna i utländsk valuta för att finansierabudgetunderskott eller för att förvalta statsskulden.Däremot kan det ifrågasättas om vid ettvalutainflöde, orsakat av ett högt ränteläge, skall kunnaframtvinga att amorterar ned statensutlandsskuld. Konsekvensen blir att statensupplåningskostnader stiger, som enskilda''låneförmedlare'' tillgodogör sig en betydanderänteskillnad.En anknytning av kronan till det europeiska monetärasystemet (EMS) har länge framstått som ett väsentligt inslagi bl.a. stabiliseringspolitiken. Ecu-anknytningen varfrån denna synpunkt välkommen. En följd har blivit atträntemarginalen mot utlandet har kunnat nedbringasväsentligt. Efter ansökan om medlemskap i ärdet nu angeläget att underlättar vår anpassningtill utvecklingen mot en europeisk monetär union (EMU).I det korta perspektivet bör möjligheter till någon form avassociering till EMS tillvaratas.Kreditmarknadens avreglering har trots den senastetidens förluster och fallissemang varit positiv för densvenska ekonomin. Efter den ytterligare liberalisering sompå sistone skett vad beträffar t.ex. kassakraven och rättentill indexlån återstår i detta avseende inte mycket attuträtta. Även avregleringen av valutapolitiken har varit likanödvändig som nyttig. Inför inträdet i EG måste dennautveckling fullföljas genom att tillämpningen av den nyaberedskapslagstiftningen begränsas till säkerhetspolitiskakriser och krig samt genom att de restriktioner mot friakapitalrörelser över gränserna som finns i den nyabetalningslagen avlägsnas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger fullmäktige i riksbankentill känna vad i motionen anförts om kredit- ochvalutapolitiken.