mot · GF02U509 · 1992-01-27 00:00:00 — I flera europeiska länder har kooperationen spelat ochspelar en viktig roll för den ekonomiska och socialautvecklingen. har bildats närmarknadskrafter och det offentliga inte kunnat tillgodosemänniskornas behov av ekonomisk hushållning, trygghetoch omsorg.Kooperationen finns representerad i många olikasektorer, men följer gemensamma principer om demokrati,solidaritet och social rättvisa.Kooperationen arbetar inom marknadsekonomin menskall i första hand tillgodose sina medlemmars intressen.Dessa intressen är också samhällsmål. Det är ett tredjealternativ vid sidan av privat och offentligt och bidrar därvidtill mångfald och ökad konkurrens.Konsumentkooperationen skall tillgodose sinamedlemmars intressen av ekonomisk hushållning och braprodukter. De ömsesidiga försäkringsbolagen skall se till attalla medborgare kan få bra och billiga försäkringar och enkompletterande social trygghet, bostadskooperationenskall skapa en god bostadsmiljö med medlemsinflytande.Arbetskooperativ och jordbrukskooperation skaparsysselsättning och inkomster åt sina medlemmar.Kooperationens betydelsefulla samhällsroll har erkäntsinom EG. I officiell EG-terminologi talar man om den''sociala ekonomin'', som täcker kooperation, ömsesidigasjukkassor (i några europeiska länder) och folkrörelser iallmänhet. I detta begrepp sammanfattas de ekonomiskaoch samhälleliga mål som är kooperationens uppdrag.Vid toppmötet i bekräftade EG den stora tillmäter den sociala ekonomin genom ett särskiltprotokoll vilket understryker att EG för att uppfyllaRomfördragets sociala mål skall samarbete medfolkrörelser som har verksamhet inom den sociala sektorn.Inom finns en avdelning som äransvarig för kooperation och övriga delar av den socialaekonomin. Dess uppgift är att se till att kooperationensintressen kan hävdas när EG:s inre marknad förverkligasoch att de kooperativa företagen inte diskrimineras iförhållande till de privata på den stora marknaden. Bl.a. gårman igenom alla direktiv och andra EG-regler för att rensabort för kooperationen diskriminerande bestämmelser såatt kooperationen kan bibehålla sin särart och klara denhårdnande konkurrensen på icke diskriminerande villkor på1990-talet. Detta innebär också att särskilda regler i vissafall kommer att gälla för kooperationen.Vi anser det väsentligt att den svenska regeringennoggrant följer detta arbete inom ochföreslår anpassning av svensk lagstiftning som denkan bibehålla sin särart.Mycket betydelsefull i detta sammanhang är EG:snyligen föreslagna stadga om de europeiska kooperativaföretagen. Stadgan är en parallell till de s.k. europabolagend.v.s. för aktiebolag som vill samarbeta över gränserna.Den europeiska kooperativa stadgan stadfäster dekooperativa principerna inom EG, vilket därmed enligt våruppfattning också bör påverka den svenska lagstiftningen.EG-kommissionen ger också ekonomiskt stöd tillkooperativ forskning och ett antal projekt som deeuropeiska kooperativa organisationerna vill genomföra.Det finns även möjligheter för svensk kooperation att ingåsom samarbetspartner i en del av dessa projekt.Inom det av regeringen tillsatta kooperativa rådet börman ta upp frågan om hur samarbetet med kan inledas.Stödet till kooperationen inom EG finns tvärs över depolitiska blockgränserna. Kooperationens grundläggandevärden om demokrati och solidaritet omfattas av de flestapolitiska partier. Det är emellertid i första hand de tvådominerande partigrupperingarna inom EG,och socialdemokraterna, som drivit dekooperativa frågorna.Kooperationen och den sociala ekonomin uppfyllerinom sig de mål om ''sociala och ekonomiska framsteg'' somtraktaten baserar sig på, vilket innebär att de kooperativaföretagen kan räkna med fortsatt stöd inom EG. Dessutomsvarar den ''sociala ekonomin'' mot en betydelsefull principsom skrevs in i den nya traktaten, nämligensubsidiaritetsprincipen, d.v.s. att besluten skall fattas sånära de enskilda medborgarna som möjligt.Mot bakgrund av ovanstående finns det all anledning attSverige vid ett medlemskap tillhör de länder som går ispetsen för att ytterligare förstärka den sociala ekonomins --och därmed också kooperationens roll -- inom EG. Dennahar varit en betydelsefull del av det svenska samhällsbyggetoch kommer också att kunna bli det inom EG. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att uppmärksamma denkooperativa sektorn i de förestående förhandlingarna ommedlemskap i .