mot · GG02Fi37 · 1992-11-12 00:00:00 — Förmodernisering och kapacitetshöjande åtgärder harTeleverket ett investeringsprogram på c:a 8--9 miljarder/år.Trots att ökningen av teletrafiken gått ner krävs en fortsattutbyggnad och modernisering av näten.För modernisering av äldre stationer föreslår vi att 250miljoner utgår av offentliga medel. Dessutom krävs 500miljoner kronor för utbildningsinsatser inom Televerket.I många kommuner finns VA-system som till störstadelen härrör eller tidigare. Frånsett deekonomiska skador som vållas av dessa gamla trasiga,läckande system bidrar de till att reningsverken intefungerar tillfredsställande. Verken måste antingenöverdimensioneras eller så leds orenat avloppsvatten förbireningsverken när inläckaget i systemen är stora vid stornederbörd eller snösmältning. Även vattenverken drabbaspå motsvarande sätt.För upprustning av VA-nätet bör kommunerna erbjudasstatliga lån med gynnsamma villkor till renovering av VA-näten.3.4.5 Ombyggnationer, renoveringar m.m.Enligt (propositionen, bilaga 1, s.23) ger ''fallet i ombyggnadsverksamheten /.../ upphov tillsubstitutionseffekt så att volymen av reparationer stiger iomfattning 1993 och 1994 och därmed verkar dämpande pånedgången i byggnadsverksamheten. Den totalabyggnadsverksamheten beräknas falla med mellan1990 och 1994. ''Denna strukturförändring mot mer reparation ochunderhåll är långsiktigt sund, men övergången måste få tatid. Det måste bli en strukturförändring så att man vårdarmer varsamt och bygger mindre nytt. Plastfärger, mekaniskventilation, inplåtning m.m. leder till fuktskador, uslamiljöer och ruttnande hus. Ombyggnation bör främst skeför att ersätta tomma kontor med annat, för att förbättratillgängligheten för äldre och handikappade eller avmiljöpolitiska skäl för att underlätta återvinning etc.Ombyggnads- och reparationsprogrammet för bostäder(det s.k. ROT-programmet) bör fortsätta och utvidgas tillatt också gälla skolor, ålderdomshem, daghem m.m.Finansiering bör ske genom statliga lågräntelån som inriktaspå varsam upprustning och hindrar onödigt omfattandeombyggnader.3.4.6 EnergiFör att trygga energiförsörjningen och skapa ettenergisystem som kan ingå i det uthålliga samhället måsteriksdagens beslut om omställning av energisektornfullföljas. Det innebär bl.a. att den osäkra kärnkraften skaavvecklas och användningen av de icke förnybara fossilabränslena få ett slut. Det innebär en uppbyggnadav alternativa, miljövänliga energislag. Storskaliganvändning och kommersiella genombrott är nu nära i tidenför ett flertal av dem. Samhället bör på olika sätt påskyndadessa genombrott.De viktigaste energislagen är biobränslen, vindkraft ocholika solenergitekniker. En jämförelse med den framsyntautbyggnad av vindkraften som skett i visar att enseriös och konsekvent satsning på vindkraft i skullekunna ge 20 000 till 30 000 arbetstillfällen.Riksdagen bör därför besluta att det 25-procentigainvesteringsstöd till vindkraftverk som finns ändras till 35%.För att undvika att skogsindustrin blir nästa krisbranschoch för att inlemma även den i ett uthålligt samhälle böräven dess omstrukturering stödjas vilket bl.a. innebär attskogen som energikälla måste tas tillvara i högreutsträckning. Skogen har alltid varit en viktig energikälla iSverige. Ända till dominerade skogsbränsletvårt lands energiförsörjning.Den totala tillgången på trädbränsle i är 30--35miljoner kubikmeter eller värmeenergi. I dessaberäkningar har hänsyn tagits till de restriktioner som krävsför att inte skada skogsmarkens långsiktigaproduktionsförmåga. De högsta värdena gäller om askanåterförs till de avverkade arealerna för att kompenserauttaget. används drygt årligen.Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslaghur vi snabbt ska kunna öka användningen av trädbränsle.Det verkar som om regeringen tänker ändra skatten påbränslen så att t.ex. biodiesel gynnas framför fossilbränslen.Det är steg i rätt riktning som skapar både bättre miljö ocharbetstillfällen runt om i landet.I övrigt bör regeringen ges i uppdrag att snabbutreda vadsom nu kan göras för att få till stånd serie- ochmassproduktion inom nämnda energislag. Man kan t.ex.tänka sig lagförslag om att nybyggda lokaler åtminstone del ska använda sig av förnyelsebara energislag isin energiförsörjning. Det skulle ge bl.a. solenergiindustrinen fast marknad.För att effektivisera redan befintlig energi föreslår vi attVattenfall tilldelas medel för en uppgradering avkraftöverföringsnätet bl.a. genom en tidigareläggning avutbytesprogram som förbättrar verkningsgraden ochminskar energiförlusterna. Vi föreslår 500 miljoner kronorför 1993. En uppgradering av små kraftverk för att höjaverkningsgraden utan ökad miljöbelastning är också enmöjlighet. Vi föreslår att regeringen, efter miljögranskning,tar fram medel till detta.3.4.7 Kulturell infrastrukturDet finns mycket som talar för att investeringar i kulturunder en lågkonjunktur är ekonomiskt försvarbara ocht.o.m. genererar ett långsiktigt överskott. Idepartementspromemorian Kultur som lokaliseringsfaktor(Ds 1991:22, Industridepartementet) pekar journalistenLisbeth på kulturella inrättningars fördelar vidarbetslöshet då hon studerar den (Väst-) tyskakulturpolitiken under 80- och det tidiga 90-talet. Med hjälpav vissa subventioner och investeringar, grundutrustningetc. så skapas förutsättningar för en stor halvfri företags-och arbetsmarknad som i sin tur ger positiva effekter förhotelloch restaurangbranschen samt för handeln. Enförutsättning för dessa effekter är dock att kulturutbudetkännetecknas av pluralism och bredd och är fast förankrat iregionen.Viktiga investeringsprojekt finns inom länsmuseer,länsteatrar och inom komunala kulturinstitutioner. Det ärav särskild vikt att de byggnadsprojekt och renoveringar avkulturmiljöer m.m. som lagts på is i krisens kölvatten sesöver och om möjligt sätts igång.Riksdagen gav i uppdrag attstarta projekteringen av ett nytt i . Trots det harprojekteringen ännu inte startat och bygget av ett nyttModerna museet har därmed på ett olyckligt vis försenats.Vänsterpartiet anser att projekteringen ochbyggnationen av skall inledasoch anslår 350 miljoner kronor.3.4.8 MiljöinvesteringarÖkad hänsyn till miljön, ökad naturvårdshänsyn inomskogsbruket, ett mer ekologiskt inriktat jordbruk m.m. äräven det inslag i utvecklingen mot det uthålliga samhället.Precis som inom andra beskrivna områden generar dettaarbetstillfällen vilket gör att vi även här kan kombineramiljökraven med sysselsättningsåtgärder. Det är frågan ommånga olika slag av projekt, allt från flora- ochfaunainventeringar till noggrannaremiljökonsekvensbeskrivningar av mänskliga aktiviteter.Andra exempel är arealersättning till mark- ochskogsbrukare för landskapsvård.Vi föreslår att naturvården får 200 miljoner kronorunder 1993 för ytterligare insatser vilket ger 300 årsarbeten.Ett uthålligt samhälle använder mindre mängdermateriel och energi. I stället uppvärderas mänsklig energioch kunskap. Denna utveckling blir mycket tydlig närkretsloppsprinciper ska råda istället för linjära förlopp,vilka alla slutar med att olika former av avfall lagras ellerdeponeras.Återvinningssystem vinner nu sakta men säkert terräng.Även denna sektor är kunskapsintensiv ochframtidsinriktad och kan ge många nya jobb över helalandet. Staten bör öka sina insatser för att forskning om ochtillämpning av de nya teknikerna sprids. Avfallspolitiken iTyskland kan här ses som föredöme.3.4.9 Infrastruktursatsningar i ÖsteuropaSamarbetsprojekt där står för kapitalet måsteöka i omfattning. I första hand gäller det energisektorn därsatsade pengar ger mångfalt tillbaka i form avmiljöförbättringar och energibesparingar. Exempelvis iEstland är per capita-utsläppen av koldioxid nästan fyragånger så höga som i . Infrastruktursatsningar inomvattenvård, järnvägs- och vägutbyggnad bör kunna kommatill stånd genom handels- och kreditavtal med ,och Litauen.Projektering av t.ex. utbyggnad av snabbtåg runt helaÖstersjön bör startas och prioriteras högt.Många kommuner har vänorter i öst. Detta utbyte kanrelativt enkelt utvecklas. Det som oftast är hindret ärkapitalbrist i både och hos våra östra grannar. ibörjan av den gigantiska uppbyggnaden som måste till ärdet främst frågan om kunskapsöverföring. Det handlar omallt från att översätta lagstiftning till att beskrivavattenvårdsteknik.Vi beräknar att varje svensk kommun, länsstyrelser,landsting plus många företag, forskningsinstitutioner etc.sammanlagt skulle kunna avsätta 5 000 årsarbeten under1993 för att genomföra denna ''kunskapshandel''. Medel tilldetta bör ställas till förfogande genom en blandning avAMS-medel och öst-bistånd.Ett specialdestinerat bidrag på böravsättas till trähus för återvändande ryska officersfamiljervillkorat så att husen produceras i och att Rysslanduppfyller sina utfästelser och drar hem trupperna frånBaltikum.3.5 UtbildningI propositionen föreslår regeringen en utökning med 13000 platser inom vuxenutbildningen, 5 000 platser inomfolkhögskolan samt 5 000 platser inom gymnasieskolan. Omdessa ytterligare platser hade kommit i samband medsenaste budgetpropositionen, så som Vänsterpartietföreslog, så hade ett stort antal av dem som står utanutbildning kunnat utbilda sig och undvika arbetslöshet. Vivälkomnar regeringens förslag men vill inrätta ytterligarefler utbildningsplatser.Vänsterpartiet anser att bör besluta omytterligare 15 000 utbildningsplatser, ungefär lika fördeladepå folkhögskolan, vuxenutbildningen och gymnasieskolan.Utbildningsanordnarna skall redan nu ges ett löfte omstatsbidrag för dessa ytterligare platser. Fördelningen avplatserna får göras efter de praktiska möjligheter som finnsinom olika utbildningsfält. Det bör ankomma på regeringenatt i samråd med utbildningsanordnarna komma överensom platsfördelningen.Att ge fler gymnasiekompetens och behörighet tillhögskolestudier är en viktig fråga för . Vikommer framöver att föreslå kraftiga kvalitativa ochkvantitativa åtgärder på högskoleutbildningens ochforskningens område. De utbildningsanordnare som harmöjlighet att erbjuda utbildningsplatser utöver de nuföreslagna, bör få möjlighet till det. Vi utesluter inte att deutbildningsanordnare som föreslås få expandera harkapacitet för att ta emot ännu fler studerande. Storleken pådenna outnyttjade kapacitet är det svårt att göra sig ensamlad bedömning av.3.5.1 FolkhögskolanRegeringen anslår till 5 000 nyautbildningsplatser på folkhögskolorna.Vänsterpartiet förutsätter att dessa medel kanaliserasgenom som effektivt kan göra detta utanbyråkrati och tidsspillan och hänvisar i denna fråga tillannan motion av är nu mycket hårt belastade ochbör därför ej tillföras denna arbetsuppgift. Även avprincipiella skäl borde det vara en självklarhet attFolkbildningsrådet skall utföra detta, med den kompetensoch folkhögskoleanknytning som rådet har.3.6 Arbetsmarknadsåtgärder 3.6.1 UngdomsarbetslöshetenDen rekordsnabba förändring som den svenskaarbetsmarknaden nu upplever ställer politiker och andraansvariga inför svåra, ofta omöjliga avvägningar. Beslut,som i ett gynnsammare konjunkturläge skulle ha varit''ideologiskt omöjliga'' att ta, blir plötsligt nödvändiga. ''Det minst onda'' blir en av flera vägledande principer.Ungdomsarbetslösheten är en av denna lågkonjunktursabsolut allvarligaste effekter. En hel generation tar förstasteget ut i vuxenlivet under mycket svåra förutsättningar.Ungdomsarbetslösheten drabbar identitetssökandemänniskor och hotar att ge djupgående negativakonsekvenser för den enskilde. Sett ur det sammanhangetär det oerhört viktigt att undvika de rent socialakonsekvenser som ''depressionsstämningarna'' hotar attföra med sig för unga människor. Att ungdomar aktiveras imeningsfull sysselsättning blir överordnat andra viktigakrav.Det är mot denna bakgrund som Vänsterpartietaccepterar regeringens och socialdemokraternasarbetsmarknadsinsatser för ungdomar.Vänsterpartiet vill dock markera skillnaden mellanordinarie nya arbetstillfällen för ungdomar och dentillfälliga yrkeslivserfarenhet som ungdomspraktiken kanerbjuda. Arbetsmarknadspolitikens långsiktiga mål är attskapa varaktiga arbeten och jämlika arbetsvillkor förungdomar. Därför är det viktigt att efter hand analyserapraktikens effekter på arbetsmarknaden och att omprövadenna form av arbetsmarknadsinsats så snart konjunkturenoch det ekonomiska läget så tillåter.3.6.2 Kompetensutveckling i arbetslivetAtt satsa på utbildning är motiverat både utifrån dagenshöga arbetslöshet och ett långsiktigt perspektiv. Därförfinns det goda skäl att stimulera kompetensutveckling ocksåi arbetslivet. En meningsfull verksamhet stärkermänniskors ställning i arbetslivet och skapar förutsättningarför att förstärka konkurrenskraften. Detta gäller helalöntagarkollektivet, men är av särskild vikt förkortutbildade, inte minst kvinnor, som ofta har en utsattsituation på arbetsmarknaden.Vänsterpartiet anser att stimulansbidrag förkompetensutveckling i arbetslivet skall kunna utgå somdirekta bidrag, eventuellt tillsammans med andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder (beredskapsarbete t.ex.).Inte minst i samband med varsel måstelänsarbetsmyndigheterna kraftfullt verka för detta. Enförutsättning för att bidrag skall kunna ges är dock att delokala parterna har träffat avtal om en utbildningsplan. Detär också viktigt att planer och kapacitet noggrant prövas ochutvärderas.Kompetensutredningen gav en serieargument för vikten av denna typ av insatser. Dennuvarande arbetslösheten ger argumenten ytterligaretyngd.3.6.3 ArbetsmarknadsutbildningInsatserna för kompetensutveckling i arbetslivet skavägas mot övrig arbetsmarknadsutbildning. Enkombination av kompetensutveckling ocharbetsmarknadsutbildning ger dessutom en störreflexibilitet.Vänsterpartiet anser, liksom regeringen, att det är avstor vikt att medlen till arbetsmarknadsutbildning användsså effektivt som möjligt. Avsikten med detta är givetvis attett större antal arbetslösa ska få tillgång till utbildning. Dengångna tidens ökning av efterfrågan har dock tärt hårt påarbetsmarknadsverkets resurser och lett till en drastisk ochmycket olycklig nedtrappning avarbetsmarknadsutbildningen. av högarbetslöshet är det oförsvarligt att slösa bort arbetslösamänniskors vilja och möjligheter att utbilda sig.Vänsterpartiet anser därför att ytterligare 3 miljarderbör anslås till arbetsmarknadsutbildning inför 1993.3.6.4 ArbetslivsfondenEn offensiv satsning på åtgärder som förbättrararbetsorganisation och arbetsmiljö är en viktig del i enpolitik som sätter arbetslinjen i centrum. Med förbättradproduktivitet och minskade kostnader för arbetsrelateradeskador och sjukdomar kan vi uppnå långsiktiga besparingar.Det är mening att arbetslivsfondens insatserstarkt kan bidra till minskade kostnader, både i arbetslivetoch inom socialförsäkringssystemet. I slutänden har dettaäven en långsiktigt positiv effekt på statsbudgeten.Arbetslivsfondens medel uppkom genom entidsbegränsad arbetsmiljöavgift. En indragning av delar avdessa medel har därför ingen positiv inverkan på detstrukturella underskottet i statsbudgeten. Tvärtom är syftetmed fonden förbättrad arbetsmiljö och rehabilitering samten förändrad arbetsorganisation. Fondens verksamhetsyftar även till att förbättra produktiviteten genomorganisationsförändringar samt att minska de problem ochkostnader som uppstår genom arbetsskador och utslagningfrån arbetslivet.Regeringen gav så sent som i 1992 årskompletteringsproposition arbetslivsfonden i uppdrag attinitiera välbehövliga insatser på småföretagens område.Med den föreslagna reduktionen av medel skulle detta intekunna fullföljas. har ävenförordat att fondens fortsatta insatser ska koncentreras tillförbättringar av kvinnornas arbetsvillkor.3.7 Kommunernas ekonomiEnligt sjunker kommunernasskatteintäkter . Med en oförändradverksamhetsnivå kommer därför underskotten ikommunsektorn att uppgå till 1997.Konsekvensen kommer att bli massuppsägningar ikommunerna och detta i ett läge där de sysselsatta inomindustrin är nere nivå och fortfarande i starktsjunkande. Dessutom kommer först och främst kvinnornaatt drabbas då de är av de anställda inom kommun ochlandsting. En stor del av orsaken till kommuners ochlandstings stora underskott är minskade statsbidrag meddrygt . Denoundvikliga följden blir nedskärningar ochkvalitetssänkningar.Enligt kommunförbundet måste antalet anställdaminska med 50 000 personer ochLandstingsförbundet menar att mellan 15 000 och 20 000anställda måste bort. Vi har tidigare i en motion tillkompletteringspropositionen mer utförligtpresenterat vårt alternativ för att stärka kommuner ochlandsting och förhindra ytterligare utslagning från dennasektor. Med det allt allvarligare läget på arbetsmarknadensom bakgrund, där AMS presenterar prognoser på enöppen arbetslöshet på , vill vi härkortfattat upprepa krav kring denkommunala ekonomin där vi föreslår att riverupp beslutet om indragning av 7,5 miljarder från kommuneroch landsting.4 Sparåtgärder 4.1 Sjukförsäkring m.m.Vänsterpartiet anser att förslaget att låta hela sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen övertas av arbetsmarknadensparter är problematiskt.Å ena sidan är det bra att de arbetsgivare som har mångasjukskrivna i sina företag direkt får betala för det. Detborde ju stimulera till arbetsmiljöinsatser för att motverkaohälsa. Det är dessutom ett faktum att det är de storaföretagen som har de största sjukskrivningstalen.Å andra sidan kan det leda till en mycket noggrannareutsortering redan vid anställningstillfället. En sådan gallringskulle säkert slå mot t.ex. den stora och växande grupp somhar allergiska besvär, men det skulle dessutom säkertdrabba kvinnorna. I de riktigt små företagen kan det ledatill stora problem om någon drabbas av en längresjukskrivning.Det finns dessutom en allvarlig risk att arbetsgivare istället för att vidta rehabiliteringsåtgärder väljer att försökaavhända sig ansvaret genom förtidspensionering.Vänsterpartiet har dock inget att invända mot att fråganutreds. Men vid en eventuell förändring av systemet måsteövergången få ta tid och det måste finnas kvar en statligtgaranterad grundnivå.Vänsterpartiet kan naturligtvis inte accepterakarensdagen och de generellt sänkta nivåerna för sjuklönoch sjukpenning.Förslaget om en karensdag drabbar orättvist. Det slårhårdast mot dem som har ohälsosamma arbetsmiljöer ellersådana jobb inom vården eller livsmedelsindustrin där detär omöjligt att vara på jobbet med t.ex. en lättareförkylning.Vi inser dock att det för att långsiktigt begränsa denoffentliga upplåningen och därigenom klara av attupprätthålla välfärden finns ett behov av besparingar ocksåi sjukförsäkringssystemet. Principiellt vill vi däremot ha enhelt annan fördelningsprofil än regeringen föreslår.Vi föreslår istället att man sänker taket förersättningsgrundande inkomst till fem basbelopp. Detskyddar låginkomsttagare mot försämringar medan de somtjänar hyggligt inte får full inkomsttäckning.Vi räknar med att därigenom spara c:a tvåmiljarder kronor.Regeringen föreslår att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen huvudsakligen skafinansieras utanför statsbudgeten. Som ett första steg idenna riktning införs en allmänsjukförsäkringsavgift som den enskilde ska betala.Vänsterpartiet avslår detta förslag.4.2 PensionerRegeringen föreslår en höjning av pensionsåldern till 66år för att få ner kostnaderna för pensioner och därmed påsikt minska budgetunderskottet. I regeringens resonemangom ökade kostnader för pensioner nämns den förbättradefolkhälsan och den ökade medellivslängden somdominerande orsaker. instämmer i att desom pensioneras och senare i genomsnitt är friskareoch har större arbetsförmåga än . Men man måste ocksåinse att dagens pensionärer pensioneras vidgenomsnittsåldern 62 år.Det finns också mycket stora skillnader mellan olikayrkesgrupper. Den som haft ett fysiskt ansträngande,monotont och/eller slitsamt arbete och varit yrkesverksamunder tidigare dåliga arbetsvillkor är så fysiskt utslitenatt pensionsåldern ofta borde ligga på högst . Å andrasidan finns det grupper av akademiker och tjänstemän somvill och kan arbeta . I takt med atttjänstesektorn ökar växer dessa grupper, vilket underlättaren höjd pensionsålder.En annan avgörande förändring, som inte tas upp ipropositionen, är kvinnornas kraftiga inbrott påarbetsmarknaden. Det dröjer ännu ett tiotal år innan vi kangöra rättvisande jämförelser av en höjd pensionsålderseffekter på kvinnors och mäns hälsa. kan mandock se alarmerande tecken. yrkesarbetandekvinnor drabbas hårdare än män av arbetsskador ochandelen förtidspensionerade kvinnor är oroande stort.Vänsterpartiet avvisar regeringens förslag om höjning avpensionsåldern från 1994.Vänsterpartiet anser att den generella höjning avpensionsåldern som regeringen föreslår bara kangenomföras om detta kombineras med ökade möjligheterför sänkt pensionsålder, deltidspension och arbetsväxlingför dem som har ett starkt behov av detta. Om en sådanflexibel pensionsålder kan genomföras, förordar vi enlångsiktigt och i genomsnitt tagen höjd pensionsålder.En höjd pensionsålder får inte heller leda till att yngremänniskor blockeras av äldre på arbetsmarknaden. Därförmåste en höjd pensionsålder förenas med en generelltminskad arbetslöshet och en jämnare fördelning avarbetstiden. förespråkar på lång sikt enförkortad daglig arbetstid.Regeringen vill föra över förtidspensioneringen tillarbetsmarknadens parter. Vi vill istället helt avskaffa självabegreppet förtidspension. Så länge man kan arbeta skallman göra det. Maximala insatser skall sättas in för attrehabilitera de som blivit fysiskt och psykiskt slitna i sittarbete. När man kan arbeta i sitt tidigare yrkeskall man få ett nytt arbete eller skall man få sin hela ellerdeltida pension, som då således inte ska ses som en pension''''.Deltidspensionerna har gjort det möjligt för många attgradvis trappa ner sin arbetstid. Ett stort problem har dockvarit att högre tjänstemän oftast har haft lättare attförhandla fram särlösningar för sin arbetstid och på så sättkunnat utnyttja pensionen. Personer med fysisktansträngande och arbetstidsbundna yrken har blivitunderrepresenterade i deltidspensionssystemet ochöverrepresenterade i förtidspensionssystemet.Vänsterpartiet vill därför förändra deltidspensionssystemetså att de statliga subventionerna bättre fördelasefter behov.Vänsterpartiet föreslår att man utreder en samordningav förtids- och deltidspensionssystemen samt endifferentiering av pensionsåldern i enlighet medovanstående. Syftet skall vara dubbelt: dels att ge degrupper av äldre som arbetat länge i tunga jobb ökademöjligheter att trappa ner sin arbetstid, dels att långsiktigthöja den genomsnittliga pensionsåldern och därmed minskatotalkostnaden för pensionerna.När man skall göra bedömningar av ett framtidapensionärskollektiv kan man inte utgå frångenomsnittssiffror. anser därför att det ärangeläget att folkhälsokonsekvenserna av en höjdpensionsålder följs upp noga framöver och att man dåsärskilt beaktar de klass- och könsbestämda skillnaderna.Av konjunktur- och fördelningspolitiska skäl avvisarVänsterpartiet regeringens förslag att generelltsänka pensionsnivån till av nuvarande nivå.Däremot ligger förslaget att höja pensionstillskottet ochKBT helt i linje med vad tidigare föreslagit.Dessa förbättringar är starkt motiverade av behovet avutjämningar inom pensionssystemet.4.3 SemesterAv konjunkturpolitiska skäl och rättviseskäl avvisar viregeringens förslag att minska den lagstadgade semestern.Vi anser det också vara orealistiskt att tro att denna åtgärdkan få genomslag på samtliga avtalsområden. Långsiktigtanser vi att en förkortning av den dagliga arbetstiden är denmest angelägna arbetstidsreformen.4.4 BostadssubventionerNär beslutade om att försämraräntebidragen i bostadsbyggandet motiverades 1,8miljarder kronor av denna besparing med att dettamotsvarade villaägarnas försämrade ränteavdrag. Nuföreslår regeringen att ränteavdragen skall ligga kvar på 30%.I konsekvens med detta föreslår vi att 1,8 miljarderåterförs till räntebidragen. Regeringen bör återkomma medförslag.