ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Fö27 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 Nedläggning av I 14Samtidigt som det internationella läget förbättrats ochrisken för ett globalt krig minskar, ökar andra hot motmänskligheten. Då är det logiskt att ta tillvara en del av deresurser som använts på den militära sidan för t.ex.miljösatsningar. Detta gäller både internationellt ochnationellt.Demokratiseringen i de baltiska länderna har öppnatnya möjligheter för att ta itu med miljöproblemen runtÖstersjön. Samarbetet för en bra och hållbar miljö måstebygga på internationellt samordnad grund och samtidigtvara decentraliserat.Samarbetets konkreta dimension utgörs avdirektkontakter mellan grannfolken. Inte bara regeringaroch myndigheter möts. Företag, organisationer,kommuner, universitet och enskilda individer organiserarett utbyte för att skapa en hållbar utveckling.Det svenska försvaret föreslås genomgå en storstrukturförändring. Några orter drabbas hårt avnedläggning av regementen. Därför är det viktigt attregeringen satsar regionalpolitiska medel i samband medomstruktureringen av försvaret i stället för att läggapengarna på att hålla i gång en militär organisation som ärför stor.I 14 är ett av de regementen som hotas av nedläggning.Med tanke på det mycket svåra arbetsmarknadsläget iGävleborg är det viktigt att konsekvenserna av en eventuellnedläggning undersöks noga. Regeringen bör även i så fallkomma med ett förslag för långsiktigaarbetsmarknadspolitiska åtgärder.I och finns kvalificerad kunskap omsamhällsbyggandet i form av ,och förbyggforskning. Regeringen bör iaktta detta när manplanerar åtgärder. Man kan tänka sig t.ex. som ettcentrum för samarbete med Östersjöstaterna angåendemiljöarbete, demokrati- och förvaltningsfrågor m.m. Det ärviktigt att som föregångsland visar vägen medkonkreta satsningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder vid en eventuell nedläggning av I 14.
mot · GF02Fö30 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 Regeringen föreslår i propositionen en omfattandeomstrukturering av det svenska försvaret. En sådanomstrukturering har varit påkallad. Behovet avmaterielförnyelse inom framför allt armén är mycket stortoch kan nu åstadkommas genom nedskärningar av arménsorganisation. 25 procent.Härigenom kan sju större kasernetablissement avvecklas.Som ett resultat av omstruktureringen bör över entioårsperiod anskaffningen av material kunna öka från till av arméns del avbudgeten. En ny stridsvagn avses tillföras försvaret.Utveckling och anskaffning av ett nyttluftvärnsrobotsystem -- BAMSE -- är inplanerad. Dettainnebär en helt nödvändig förstärkning av arméns materiellakvalitet.Det finns anledning att uttrycka oro för att de föreslagnanedskärningarna i arméns organisation inte kommer att getillräckliga besparingar för att medge planeradmaterielförnyelse. I det fallet är det enligt vår meningnödvändigt att prioritera materielförnyelsen.Även om de mest omfattande organisatoriskaförändringarna föreslås inom armén innehållerpropositionen även förslag på förbandsnedläggningar inomflygvapnet.Västgöta flygflottilj, F 6, i bör enligt propositionen läggas ned senastden . Överbefälhavaren och chefen förflygvapnet har i ÖB 92 kompletterande underlag föreslagiten nedläggning av F 13. I detta alternativ planerades ett bibehållande avantalet divisioner genom flyttning till andra flottiljer. ÖBredovisade därutöver ett besparingsalternativ med ennedläggning av F 10.Regeringens motiv för att lägga ned flygflottiljen iKarlsborg har varit att snabbare uppnå besparingseffekt,genom att avveckla en och en halv division AJ 37 urkrigsorganisationen.Vid flygflottiljen i , som har versionskontoretför underhåll av flygplan 37, har utförts en studie med syfteatt minska underhållskostnaderna. De helt nyligenredovisade resultaten visar besparingsmöjligheter på 65--70miljoner kronor . Bedömningen hos studiegruppen äratt en fördjupad analys kommer att redovisabesparingsmöjligheter på per år.Om denna bedömning är korrekt borde regeringens krav påbesparingar vara möjliga att kombinera med ÖB:s ochCFV:s förslag om en bibehållen krigsorganisation.Det är angeläget att belysa denna fråga och regeringenbör återkomma till med förslag i denna riktning,om analysen visar att föreslagna besparingar, eventuelltkombinerat med en minskning av antalet J 35J, är möjliga att göra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen noggrant börpröva besparingsmöjligheterna då det gällerflygmaterielunderhållet för flygplan 37 och snaraståterkomma till om det är realistiskt att därigenombibehålla en i stort sett oförändrad krigsorganisation förflygförbanden.
mot · GF02Fö38 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 I 16 är en för och landet viktig del av försvaret.Många faktorer talar för I 16. Det viktigaste är att I 16 producerar en brigad med hög mobiliseringssäkerhetsom är lokalrekryterad och som kan ingripa tidigt i bådesödra och västra 16 ger försvaret trovärdighet då det gäller att skyddadessa delar av landet. I 16 behövs för försvaret av det viktiga väg- ochjärnvägsnätet på -- vägen mot . I ettreducerat försvar är Hallandsbrigaden vår sydligasteinfanteribrigad.I 16 är också ett effektivt förband med mycket god anda.Hallandsbrigaden har inga vakanser och ingamateriella brister. I 16 kan utan investeringar, utan nyanställningar gesutökade uppdrag, främst då InfOHS flyttning genomförts.På I 16:s övnings- och skjutfält Mästocka finns landets endaanläggning för strid i bebyggelse med skarp ammunition.Anskaffningen av Mästockafältet 1984 är hallänningarnasbidrag till ett aktivt försvar. Mästockafältet tillsammansmed övningsfälten vid Nyårsåsen och Ringenäs medgerutbildning av samtliga funktioner inom en brigad, vilkettorde vara unikt i landet.I 16 har stor betydelse för . Med sinanästan 500 anställda är I 16 en av de absolut största arbetsplatserna i kommunen.Hälften av personalen är civilanställda. Av de civilanställdaär hälften kvinnor, framförallt ekonomibiträden ochkontorister.Arbetstillfällena vid I 16 är av stor vikt då arbetslöshetssiffrorna iHalmstad ligger -- en arbetslöshetssiffra som är högre än genomsnitteti riket.I 16 och F 14 ingår tillsammans med , kommunen ochlänsstyrelsen i ett sambruksprojekt, som syftar tillgemensamt utnyttjande av vissa redan befintliga resurser.Inom ramen för detta projekt har det tidigaremilitärsjukhuset gjorts om till en öppen vårdcentral somdrivs av landstinget.Vidare har I 16 och tecknat avtal om gemensamtutnyttjande av vissa fordonsresurser. Ytterligare sambrukinom transportområdet utreds . När detgäller vård av regementets parkområden, harsambruksavtal tecknats med kommunens parkförvaltning.Sambruksavtal finns även på upphandlingsområdet, t ex fördäck, järnvaror m.m. Förutsättningarna för ökat sambrukär goda. är I 16 en viktig del av och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om I16.
mot · GF02Fö40 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 Flygflottiljen F 6, Karlsborg:De mänskliga och sociala konsekvenserna kommer attbli oacceptabla för kommuninnevånarna i Karlsborgskommun om F 6 läggs ner. Arbetslösheten beräknas öka från den idaghöga nivån på till . Möjligheten till alternativ sysselsättning i regionen ärförsumbar och utflyttningen kommer att leda till attkommunens förmåga att ge en rimlig service för kvarboendeallvarligt punkteras. Det är i denna situation som statensarbetsgivaransvar måste leda till att regionalpolitiska skälfäller avgörandet.F 6 har vid tidigare militära bedömningar ansetts ha såvälförsvarsmässiga som miljömässiga och ekonomiska skäl fören utvecklad framtida verksamhet, från 2 divisioner till3--5 divisioner. En nedläggning av F 6 i ger orimligt negativakonsekvenser på såväl kort som lång sikt.Milostabens lokalisering:Det faktum att kan erbjuda mycket braekonomiska lösningar för milostaben samt en kreativmilitär miljö med goda rekryteringsmöjligheter talar för attmilostaben bör lokaliseras till Skövde.Om milostaben inte lokaliseras till ger detindirekta negativa effekter även för kommungenom att ett 50-tal tjänster inom miloförvaltningen medplacering i kan bortfalla. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt F6 i skall behållas,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt milostaben bör lokaliseras till .
mot · GF02Fö42 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 I regeringens proposition 102 beträffande totalförsvaretsutveckling m.m. föreslår regeringen attvärnpliktsutbildning skall få genomföras för fredstidastödproduktion. Med andra ord skall värnpliktiga ersättacivilanställd personal inom förråds- ochförplägnadsområdet samt inom den militäraadministrationen inom ett förband. Detta innebärexempelvis för luftvärnsregementet i att ett 25-talcivilanställda måste avskedas. Detta är självfallet olyckligtnär arbetslösheten är stor och när den därtill kommer attöka enligt prognoserna.Men de argument som talar emot detta förslag och somär tyngre gäller för det första att de värnpliktiga skallutbildas för krigsuppgifter. I propositionen sägs att enförutsättning för att detta förslag skall få genomföras är attvärnpliktsutbildningen leder till en krigsplacering.Detta uttalande lugnar dock inte. I praktiken kan det bli såatt 30.000 kockar utbildas , vilketinte kan motsvaras av det verkliga behovet.För det andra måste man i våra ansträngningar att sparaockså räkna med att denna värnpliktsutbildning ocksåkostar.Slutligen måste här framhållas att försvarsutskottet ochriksdagen uttalade sig för att en sådan häranvändning av värnpliktiga skulle bli föremål förförsöksverksamhet. Såvitt jag vet har inte någon sådanförsöksverksamhet genomförts. I propositionen hänvisasinte heller till någon sådan genomförd försöksverksamhet.Mot bakgrund av vad som sagts bör regeringensförslag omprövas och bli föremål för förnyad utredning.Tanken på försöksverksamhet bör också prövas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att värnpliktiga skall ersättacivilanställda inom förråds-, förplägnads- och detadministrativa området.
mot · GF02Fö47 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 Behåll F 13 också på lång siktSedan den försvarspolitiska propositionen kom har ettantal motioner presenterats. Bl a önskarsocialdemokraterna lägga ned Bråvalla flygflottilj (F 13) iNorrköping. Det finns därför anledning att ytterligaremotivera varför just F 13 skall finnas kvar och varför manredan nu borde slå fast att också långsiktigt måste östraSverige ha ett trovärdigt luftförsvar där F 13 och flygvapnetär en central faktor.Det är helt uppenbart att Bråvalla täcker upp ett förSverige synnerligen operativt viktigt område.Befolkningscentra, industrier, sjukhus, ledningsfunktioneroch kommunikationer är exempel på viktiga försvarsobjekt.F 13 är vidare den flottilj som har den nödvändiganärheten till och . Närheten till viktigainsatsområden kan vara helt avgörande i en krigssituation.Utan F 13 kommer övervakningen av att avsevärtförsvåras.Närheten till försvarsindustrin, bl a , gör att ettutprovningsarbete med JAS kan ske smidigt och utan störreföranstalter. Vid fortsatt taktikutprovning är närhetensynnerligen positiv.De stora investeringar som gjorts i fastigheter mm undersenare tid gör att en avveckling av F 13 skulle framstå somkapitalförstöring av helt oförsvarliga mått.Den inlösen av fastigheter som F 13 genomförttillsammans med övriga bullerdämpande åtgärder gör attBråvalla i förhållande till andra flottiljer utifrånbullersynpunkt har goda förutsättningar att klara enframtida placering av JAS. Genom att banorna korsarvarandra med blir bullerfördelningen optimal.F 13 fungerar mycket tillfredsställande avseendeflygtidsproduktion, personalbemanning, modernalokaliteter och lokalrekrytering av värnpliktiga. Flottiljenservar också andra förband på många olika sätt.Den skrivning som finns i propositionen omutvecklandet av storflottiljer måste enligt min meningresultera i att F 13 behålls också långsiktigt. Med deexempel på motiv som angetts här ovan saknas relevantaskäl för att avveckla en ur strategisk synpunkt så väsentligflygbas. Därför borde redan nu slås fast att inför arbetetmed fortsatt omstrukturering av flygvapnet skall enutgångspunkt vara att F 13 skall behållas som flygflottilj. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten utgångspunkt för det fortsatta arbetet medomstrukturering av flygvapnet skall vara att F 13 behållssom flygflottilj.
mot · GF02Fö5 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:101 Värnpliktsutbildning Regeringen förslår att endast de värnpliktiga som behövsför försvarsmaktens krigsorganisation och fredstidaberedskap skall tas ut till värnpliktsutbildning.Propositionen innehåller också ett förslag om att förkortagrundutbildningen.Uttagningen av värnpliktiga enligt de nya direktivenkommer att leda till att närmare hälften av en årskull blirplacerad i en s.k. utbildningsreserv. Endast för dem som tasut och kallas in för värnpliktstjänstgöring aktualiserasplikten att fullgöra någon tjänstgöring.Möjligheten att få göra vapenfri tjänst har förbättrats.Trots detta förekommer det fortfarande att unga pojkar avolika skäl vägrar att fullgöra sin militära eller vapenfriatjänst och döms för denna vägran till fängelsestraff. Dettaär en stor kostnad för samhället och leder inte till att dessa''brottslingar'' på något sätt bättrar sig.Därför anser jag att värnpliktsvägran skallavkriminaliseras. Värnpliktiga som vill göra vapenfritjänstbör aldrig nekas utan placeras i utbildningsreserven eller fågöra samhällstjänst som kan organiseras avSocialdepartementet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avkriminalisering avvärnpliktsvägran.
mot · GF02Jo31 · 1992-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:96 Vissa jordbrukspolitiska frågor, m.m. Ändrade förutsättningar för svenskt jordbrukGenom har svenskt näringsliv, exklusivejordbruksnäringen, erhållit de politiska riktlinjer och''spelregler'' som erfordras för att näringslivet skall kunnautvecklas på lika villkor som den övriga Europeiskamarknaden.Efter livsmedelspolitiska beslut sommaren1990 har ansökt om medlemskap i sannolikt att inom 2--måste svenskt jordbrukproducera på de näringspolitiska villkor som gäller förEuropamarknaden (EG).Omställningstiden är kort för en biologisk näringsgrenoch de ekonomiska ''spelreglerna'' är väsentligtannorlunda. Som exempel kan nämnas att svensklivsmedelsnäring måste förändras från relativt högamarknadspriser till lägre marknadspriser. Dettakompenserar EG med ekonomiskt direktstöd ochexportstöd via EG:s budget.Inför denna anpassning till Europapolitiken harregeringen tillsatt en kommission som skall ''beakta effekteroch faktorer som inte var kända eller förutsedda vidtidpunkten för beslutet (), i första handkonsekvenserna av en anslutning till EG''. Detta initiativfrån regeringen var nödvändigt och mycket värdefullt.Det är min uppfattning att inför kommissionensintensiva arbete med ekonomiska bedömningar, analyseroch förslag till åtgärder måste de näringspolitiskariktlinjerna för jordbrukets anpassning till EG klartutformas och komma till allmän debatt för att därefterformas i ett riksdagsbeslut.De näringspolitiska områden som vi anser måste gespolitiska riktlinjer är bl.a. följande:1. Konsumentintresset av svenskproducerade livsmedel.2. Inriktning på biologisk-ekologisk odling somkonkurrensmedel.3. Användningen av för jordbruksproduktion.4. Svensk livsmedelsproduktion ursysselsättningssynpunkt.5. Återbetalningsskyldigheten av omställningsstöd ochövergång till EG:s modell med mark i träda.6. Direktbidragens roll (djurbidrag, arealbidrag).8. Införande av exportfinansiering.9. Gränsskyddsproblematiken inför GATT-förhandlingar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den snaraståterkommer till med förslag tilljordbrukspolitiska inriktningsbeslut, som kan ligga tillgrund för kommissionens arbete och utgöra klara''spelregler'' för marknadens aktörer inför anpassningen tillEuropapolitiken.
mot · GF02Jo32 · 1992-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:96 Vissa jordbrukspolitiska frågor, m.m. Vid Röbäcksdalen, , bedriver Sverigeslantbruksuniversitet en framgångsrik forsknings- ochförsöksverksamhet med målsättningen att ökakonkurrenskraften hos jordbruks- och trädgårdsnäringen inorra syftar bl.a. till att maximalt utnyttja defördelar som det norrländska ljus- och temperaturklimatetger, som de negativa effekterna av en relativt kortodlingssäsong och en lång vinter begränsar.SLU:s organisation vid Röbäcksdalen är unik såtillvidaatt den har ett regionalt ansvar som den genom sinbredd är särskilt lämpad för tvärvetenskapligtutvecklingsarbete med utpräglad helhetssyn.I norra spelar de areella näringarna en centralroll för sysselsättning, övrigt näringsliv, samhällsservice,infrastruktur, beredskapsmål m.m. Staten har bl.a. av dessaregionalpolitiska skäl påtagit sig ett särskilt ansvar förjordbruket, vilket också framgår av regeringspropositionenom det särskilda Norrlandsstödet. I denna saknas dockförslag om förlängning av det särskilda stöd till forsknings-och försöksverksamheten vid Röbäcksdalen, som tidigareutgått i det särskilda åtgärdsprogrammet för jordbruket inorra att stödåtgärderna för jordbruket i norra bli effektiva krävs att de paras med fortsatta satsningarpå forskning och utvecklingsarbete. Detta är också på siktden mest realistiska möjligheten att kunna begränsaNorrlandsstödet.Åtgärdsprogrammet har inneburit en nödvändigförstärkning av forskningsresurserna vid Röbäcksdalen ochmöjliggjort både en tidigareläggning och bredareutformning av flera angelägna forskningsprojekt.Verksamheten har varit klart problemorienterad ochinriktad på samarbetsprojekt över ämnesgränser.Enligt vår mening har det särskilda stöd tillforskningsoch försöksverksamheten vid Sverigeslantbruksuniversitet/Röbäcksdalen som bedrivits inomåtgärdsprogrammets ram varit framgångsrikt och haft storbetydelse för jordbruks- och trädgårdsnäringen i norraSverige.Vi finner det därför mycket angeläget attåtgärdsprogrammet vad avser stödet till forsknings- ochförsöksverksamheten vid Röbäcksdalen får fortsätta påhittills gällande nivå (8 milj. kr. ).Vi föreslår därför att medel för detta tas som särskildamedel i tilläggspropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt stöd till forsknings- ochförsöksverksamhet vid SLU/Röbäcksdalen.
mot · GF02Jo34 · 1992-03-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:96 Vissa jordbrukspolitiska frågor, m.m. Jordbruket är en naturresurs som det är viktigt att slåvakt om. Den ger oss livsmedel av hög kvalitet, miljöriktigenergi och öppna landskap.Det jordbrukspolitiska beslutet syftade till att gemer långsiktiga besked till jordbruksnäringen. Detta ärviktigt för att jordbrukaren skall våga investera förframtiden. Med anledning av att , efter detjordbrukspolitiska beslutet, inlämnat ansökan ommedlemskap i har osäkerheten för Sverigesjordbruksnäring ökat.Det är därför av största vikt att det svenskajordbruksstödet ges en utformning som innebär att det påett långsiktigt sätt kan anpassas till det stöd som näringenkan förväntas få inom EG i framtiden.I överväganden om det framtida jordbruksstödet börsådana frågor prövas som hur man skall arbeta medstödformer som arealbidrag, ett fortsatt och/eller utbyggtomställningsstöd och exportstöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det svenska jordbruksstödetges en sådan utformning som innebär att det på ettlångsiktigt sätt kan anpassas till det stöd som näringen kanförväntas få inom EG .
mot · GF02K16 · 1992-03-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:85 Ny kyrkolag kyrkomöte beslutade vid behandling av reg. skr.1990:1 beträffande begravningsväsendet i enlighet medförsta kyrkolagsutskottets betänkande 1991:9.Utskottet har vidare diskuterat huruvida nu gällandebegravningslag (1990:1144) bör ingå i den nya kyrkolagen.Av begravningslagen framgår att begravningsverksamhetenär en angelägenhet för de territoriella pastoraten inomsvenska kyrkan. Härigenom har klargjorts att dennaverksamhet är en lagreglerad uppgift för svenska kyrkan.Enligt utskottets uppfattning är detta ett mycket starktmotiv till att begravningslagen bör ingå som en del i den nyakyrkolagen. På grund härav förordar utskottet att denna lagpå lämpligt sätt infogas i lagförslaget.Regeringen har inte närmare kommenterat dettatillkännagivande från kyrkomötet.Motivet för en samlad kyrkolagsstiftning anges ipropositionen vara att alla lagregler av central betydelse försvenska kyrkan bör samlas i en ny kyrkolag.Enligt min mening utgör begravningslagen en sådan lagsom har central betydelse för svenska kyrkan.Det avlämnade utredningsbetänkandet''Ekonomi och Rätt i kyrkan'' (SOU 1992:9) motsäger intedetta. I utredningen anges bl.a följande:Pastoratens förvaltningsansvar skulle inte endast omfattaden faktiska förvaltningen, dvs alla de praktiska ochadministrativa åtgärder, som har ett direkt samband medverksamheten på en begravningsplats, utan även denrättsliga förvaltningen, vilket innefattar tillämpning avden nuvarande begravningslagsstiftningen. Man skulle i ochför sig kunna rikta invändningar mot att efter en längregående relationsändring mellan staten och kyrkan tilläggapastoraten den myndighetsutövning det här skulle kunna blifråga om. Till följd av stadgandet i 11 kap. 6§regeringsformen föreligger emellertid inga konstitutionellahinder mot att tilldela en ''fri'' kyrka sådanaförvaltningsuppgifter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att begravningslagen SFS1990:1144 skall inarbetas som en ny avdelning i kyrkolagen.
mot · GF02K17 · 1992-03-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:85 Ny kyrkolag Den föreslagna lagen skall ersätta en mer än 300 årgammal kyrkolag. Detta föreslås ske något eller några årföre beslutet om den fullständiga skilsmässan mellan kyrkaoch stat. kan godta detta enbart underförutsättning att skulle ta ettprincipbeslut om en definitiv skilsmässa.Medlemskapsreglerna i står i strid medgrundlagen. Det har slagit fast nio åri rad. Enligt förslaget skall kyrkomötet fortsätta att havetorätt i denna fråga. Detta är helt oacceptabelt urkonstitutionell synpunkt när det ger en religiössammanslutning möjlighet att stoppa förslag från en iallmänna val vald riksdag.I propositionen hävdas att ''ett samlat lagverk omSvenska kyrkan är ägnat att framhäva kyrkans identitet somett i väsentliga avseenden självständigt trossamfund, menvars organisation och verksamhet är reglerad av staten''.Detta tolkar vi så att regeringen vill lagfästa fast kyrkan i ettfortsatt statligt kyrkoverk. Detta är inte baraodemokratiskt, det är också förnedrande för aktiva ochövertygade kristna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avslå regeringens proposition1991/92:85 om ny kyrkolag.