mot · GF02A408 · 1992-01-27 00:00:00 — har ur geografisk synpunkt ettmycket gynnsamt läge. Länet är en del avMälardalsregionen som har goda förutsättningar attutvecklas -- inte minst i ett EG-perspektiv. Även i övrigtfinns det goda förutsättningar för en internationellutveckling av näringslivet med tanke på de framtidaperspektiven i . Närheten tillStorstockholmsområdet kan också under vissaförutsättningar erbjuda komparativa fördelar.Trots detta -- och under inflytande av den allmännalågkonjunkturen -- har läget på den sörmländskaarbetsmarknaden undergått en dramatisk försämring underdet senaste året.7 000 sörmlänningar saknar arbete och3 500 är föremål för arbetsmarknadsåtgärderöver 3 000arbetstillfällen ha försvunnit . Arbeten sominte kommer igen i en konjunkturuppgång5 000sörmlänningar har varslats om uppsägning i årantaletkonkurser har ökat dramatiskt. har 3 000 sörmlänningar fått statlig lönegaranti försammanlagt 100 milj. kr.inflödet av lediga platser harstadigt försämrats och ligger nu på en mycket låg nivå.Allt detta är förorsakat av främst två faktorer, dels detallt sämre konjunkturläget, dels den kraftigastrukturomvandling som i särskilt stor omfattnig påverkarden sörmländska arbetsmarknaden. För att motverka dettakrävs det kraftfulla insatser av regionalpolitisk karaktärvilket i sin tur kräver resurser.Länstyrelsen spelar i detta sammanhang en viktig rollsom initiativtagare, samordnare och utredare. Omlänsstyrelsen skall kunna vara framgångsrik i den rollen såkrävs det ett större länsanslag för regionalpolitiska insatserän det vi förfogar över. Förutsättningarnaför detta bedömer vi nu har ökat eftersom regeringen i åretsbudgetproposition föreslår att fattar beslut omdet samlade länsanslaget på en betydligt högre nivå äntidigare.Inom länet finns behov av en lång rad åtgärder som ärav den karaktären att de kräver insatser från länsstyrelsenssida -- främst i ett initialskede. En fortsatt utbyggnad avinfrastrukturen, t.ex. vägar, järnvägar ochutbildningsväsende, är viktiga framtidsinvesteringar som ärnödvändiga för länets utveckling. har ocksåett övergripande ansvar för den yttre miljön där bl.a.jordbrukets omställning till annan produktion än livsmedelmedför risker för det öppna odlingslandskapet som är en avlänets främsta tillgångar. är ett av de län däromställningsarealen uppgår till närmare en tredjedel av denodlade åkermarken.VägarEn fortsatt utbyggnad och upprustning av vägnätet är enviktig förutsättning för en gynnsam utveckling av länetsnäringsliv. Riksvägnätet i är eftersatt.Utbyggnaden av den återstående delen av väg E4 mellanNyköping och gränsen mot tillmotorvägsstandard måste tidigareläggas. Den nyligenpåbörjade ombyggnaden av väg E3 måste fullföljas och denfortsatta finansieringen säkras genominfrastrukturdelegationens försorg. genommellersta håller på vissa sträckor enoacceptabelt låg standard och kräver en betydandeupprustning. Samma förhållande gäller en stor del av de''tvärgående'' länsvägarna som binder samman olikaregioner i länet.JärnvägarGenom förhandlingsöverenskommelse mellanSvealandsbanan AB, delegationen förinfrastrukturinvesteringar och synesfinansieringen av vara tryggad. Även härär det dock av största vikt att utbyggnaden kan ske så snabbtsom möjligt eftersom de regionalpolitiska effekternakommer att bli mycket stora i hela . Enfortsatt upprustnig av stambanorna genom länet öppnarsamtidigt för interregional snabbtågstrafik och för bättreregionala förbindelser. TGOJ-banan på sträckanEskilstuna--bör återupptas förpersontrafik.Sjöfart och hamnarDet finns mycket goda utvecklingsmöjligheter förhamnen i . Såväl transporttekniska som starkamiljömässiga skäl talar för att godstrafik från ochBaltikum bör lyftas bort från det hårt belastadeStockholmsområdet. Det lämpligaste alternativet för godstill Mellan- och torde då vara , ochsamma förhållande gäller all den transittrafik som skallvidare genom och ut på den europeiskakontinenten. I många fall bör man då välja kombitrafikväg/järnväg för vilken det finns naturliga förutsättningar idetta hamnläge. hamn är vidare det bästaalternativet om det blir aktuellt att flytta Gotlandstrafikenliksom för en utvecklad färjetrafik till flertaletÖstersjöhamnar.NäringslivDet sörmländska näringslivet präglas av en basindustrisom har sin tyngdpunkt inom järn- och stålindustrin. Demindre företagen är i huvudsak underleverantörer till denstörre tillverkningsindustrin av typen bilindustri ellerförsvarsindustri. Denna ensidiga struktur av näringslivet gerbegränsade expansionsmöjligheter. En utveckling mot enmer sammansatt näringslivsstruktur är därför en viktigförutsättning för länets framtid. behöverresurser för att kunna påskynda denna process.UtbildningSödermanland har -- vid en jämförelse med riket iövrigt -- den näst lägsta andelen ungdomar som går vidaretill högre utbildning. Detta beror bl.a. på att länet saknaregen högskola. Den gemensamma högskolan /har dessutom merparten av sina utbildningarförlagda till , företrädesvis . EftersomSödermanland därigenom har ett mycket begränsat utbudav utbildningsplatser söker sig många ungdomar tillutbildningar på andra orter.För länets utveckling är det ett livsvillkor att tillgångentill högre utbildning ökar mycket kraftigt. Detta gällernaturligtvis i första hand grundläggande högskoleutbildningmen också i hög grad utbudet av fristående kurser somdessutom vänder sig till redan yrkesverksamma. Om denovan redovisade omstruktureringen av det sörmländskanäringslivet skall kunna komma till stånd så kräver det bl.a.fort- och vidareutbildning på högskolenivå samt forsknings-och utvecklingsinsatser.Under en följd av år har föreslagit att högskolanEskilstuna/delas i två separata enheter och att detvå nya högskolorna tilldelas betydligt större resurser i formav utbildningsplatser. Vi har även krävt att de regionalahögskolorna ges fasta forskningsresurser, dvs. medel förforskning, forskartjänster och möjlighet tillforskarutbildning. Förutsättningarna för våra förslag harförbättrats ytterligare eftersom högskoleväsendet kommer att tillföras ytterligare 22 000 utbildningsplatser. Om får sinrättmätiga del av detta resurstillskott skapas godaförutsättningar för en egen högskoleenhet i länet.Jordbrukets omställningI är en mycket stor andel avåkerarealen anmäld till omställning. En del kommer redannu att planteras med skog, en del att användas för olikaenergigrödor men den övervägande delen ligger ännu is.k. ''vänteläge'' i avvaktan på alternativa användningssätt.Osäkerheten är stor hos jordbrukarna, både om deninhemska utvecklingen och inför en framtida EG-anslutning. Det är angeläget att grunden för dennaosäkerhet undanröjs.Länsstyrelsen har det övergripande ansvaret för att denframtida markanvändningen blir så skonsam som möjligtmot det öppna odlingslandskapet. Inom länet finnsbetydande arealer som är skyddsvärda urnaturvårdssynpunkt men de resurser som står tillförfogande är klart otillräckliga. Naturvård iodlingslandskapet och kulturmiljövård är högt prioriteradeåtgärder för länsstyrelsen.En möjlighet att bevara en levande landsbygdmed arbetstillfällen och året-runt-boende och slå vakt omdet öppna kulturlandskapet är att utvecklaenergiproduktion på åkermarken. Främst är detenergigrödor som kan produceras med redan känd teknikoch med den befintliga maskinparken som ter sigintressanta. För att detta skall vara möjligt krävs det attlokala energimarknader byggs upp som tryggar bådetillgång och avsättning. I första hand är det kommunernasom har ansvar för att så sker men även kanoch bör spela en aktiv roll som samordnare och pådrivare.Även detta kräver dock resurser.FörslagSödermanlands län bör tilldelas ett anslag förregionalpolitiska insatser om 15 milj. kr. för budgetåret1992/93. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser för regionalpolitiskainsatser i .