mot · GF02U301 · 1992-01-27 00:00:00 — Betydelsen av att sätta tillbaka på kartan -- justnu framför allt som en del av -- håller alla med om.Medel för detta finns också i årets budgetproposition. Dettalas om att aktivt informera om för att ökakunskaperna och därmed förståelsen och intresset för vårtland. Den internationella nyhetsförmedlingenuppmärksammar oftast enstaka händelser och behöverdärför kompletteras. Sverigeinformationens betydelse förvåra ekonomiska och kulturella förbindelser framhållsockså.Information om har tyvärr varit ett lågprioriteratområde och inte heller betraktats som eninvestering med effekt utan som en kostnad.Informationsverksamhet inom företag ochorganisationer är ett ledningsinstrument som bedrivs medprofessionella medarbetare. I takt med kunskapssamhälletsutveckling ökar informationens betydelse och förstärkerkonkurrensen om uppmärksamheten ytterligare. Andraländer har ökat sina resurser men har rustat ned.Resultatet har blivit kortsiktiga satsningar som avresursbrist inte kunnat följas upp.Därför är det positivt med löften om ökade anslag för attförstärka Sverigeinformationen. Dessa medel föreslås gå tillSvenska Institutet. Statsrådet framhåller att en avvecklingav statens engagemang i kan komma attmedföra en förändring av Svenska Institutets uppgifter.Syftet med detta skulle vara att de statliga insatsernaanvänds för att ge en integrerad bild av somomfattar såväl kulturella, samhällspolitiska ochekonomiska som turistaspekter.Men när bildades somideell förening i samarbete mellan näringsliv och stat varsyftet denna integrerade information. 1970 beslöt staten atthelt ta över verksamheten. Turistråd och Exportråd fick dåuppgiften att i samverkan med Svenska Institutetåstadkomma den samlade presentationen av Sverige.Samverkan har inte fungerat vilket ett flertalutredningar konstaterat . Det har till och medanvisats särskilda medel för samverkan. Inte heller dessahar använts till avsett ändamål.Skälen till att samarbetet inte fungerat har inte ingåendeanalyserats. Ett skäl som anförs är att Svenska Institutetarbetar så kallat efterfrågestyrt d.v.s. ger svar på spontanafrågor från de svenska utlandsmyndigheterna. Vad manefterlyser är en initierad och målgruppsrelateradhandelsfrämjande information. En annan synpunkt är denatt Svenska Institutets information sägs vara objektiv ochauktoriserad medan andras är marknadsorienterad ellerkommersiell.Institutet har alltmer utvecklat sinkompetens inom områden som kulturutbyte, stipendier ochsvenskundervisning där det rönt stor uppskattning för sittkvalificerade arbete. Detsamma gäller produktionen avinformationsmaterial.Resurser och intresse för strategiskainformationsaktiviteter har däremot inte byggts upp. För attinsatser skall ge effekt krävs att informationen sätts in i ettstörre sammanhang och utvecklas i samarbete med berördaintressenter i och utomlands.Inför de ökade krav som ställs inför 2000-talet behöverSverige en slagkraftigare Sverigeinformation utomlands änden vi tidigare klarat oss med. Därför krävs målinriktadinformation inom alla områden; kultur, forskning,miljövård, turism, handel och industri. Här måste vi självata ansvar för vilken information som respektive land ochmålgrupp behöver.Sverige är ett land med begränsade resurser och behöverdärför vara särskilt tydligt och använda resurserna på ett såkreativt och effektivt sätt som möjligt. Professionellainsatser, nya stategier och arbetsformer behövs för att nåfram och få genomslagskraft.Man kan inte räkna med ett större engagemang frånföretagens sida -- än så länge -- för att informera om Sverige.De ser som sin främsta uppgift att informera om den egnaverksamheten. Många i tror att svenska företag ochderas produkter säljer utomlands. Så är inte fallet.Snarare är det så att de flesta företag är internationella ellernationella i respektive land t.ex. tyska i . På siktmåste det bli ett mål att bygga upp samverkan mellanföretag och staten för att presentera utomlands.Svenska Institutet behöver därför få en ny instruktionför att kunna leva upp till de nya kraven. har styrelsenen sammansättning som innebär att t.ex. bara en av elvaledamöter kommer från näringslivet.Informationen om utomlands ges dock främst avenskilda svenskar. Kunskaperna om måste finnasför att kunna ge en god och rättvis bild av vårt land. Här tidigare skolundervisningen släpat efter och många harinte fått dessa grundläggande kunskaper. En avförutsättningarna för ett internationellt utbyte är att kännasig själv och sin egen identitet. Därför måste informationenom i också förstärkas och uppmuntras.Detta bör bland annat uppmärksammas i den pågåendeöversynen av skolans läroplaner.En annan grupp som inte får tillräckliga kunskaper omSverige är de nya svenskarna, varmed avses vårainvandrare. Att informera om för gamla och nyasvenskar kan tyckas vara en onödig uppgift, men de senasteårens invandrarfientlighet bottnar ofta i rädsla som har singrund i svag identitet och bristande kunskaper hos bådagrupper. Kommunerna måste i sin planering för mottagandeoch utbildning av de nya svenskarna beakta dessasynpunkter.När världen öppnas och integreras ökar behovet av attveta vilka vi är och att vi har en egen identitet som skiljeross från andra. Vi måste med eftertryck sätta tillbakaSverige på kartan. Det är nödvändigt att vi blir uppfattadesom en kulturnation och inte som en avkrok vid Polcirkelnsom ägnar sig åt föråldrade sociala experiment. Vi måstekunna vara öppet stolta över vilka vi är och vad vi uträttar.Ju mer vi skall möta och arbeta med människor frånandra länder desto bättre perspektiv behöver vi ha på osssjälva. Man måste till exempel behärska det svenska språketinnan man kan lära sig ett nytt. För att kunna förstå enfrämmande kultur måste man först förstå den egna, hur denskiljer sig från andra och varför.Våra företag behöver en skarpare svensk identitet i enhårdnande internationell konkurrens om marknader ochmarknadsandelar. Innan vi kan stärka vår identitet somindustrination måste vi först förstå hur andra ser på oss. Dethar vi vetat alldeles för lite om. Vi behöver också lärakänna oss själva bättre för att rätt kunna ta hand om demiljontals besökarna som kommer till Sverige.Turismen är världens snabbast växande näringsgren och vimåste börja anstränga oss för att få del av den tillväxten.Mot bakgrund av detta vill jag föreslå att en grundliggenomlysning sker av Svenska Institutets syfte,organisation och arbetssätt. Detta är nödvändigt för attåstadkomma en slagkraftig och effektiv Sverigeinformationi och utomlands. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förstärka kunskaper omSverige och svenska förhållanden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas ansvar att ge denya svenskarna en allsidig introduktion till deras nyahemland,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en genomlysning avSvenska Institutet.