mot · GF02Fi41 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) Inledning och sammanfattning av våra förslag2 2. Läget på arbetsmarknaden3 3. Utbildning och kompetensutveckling17 6. Hemställan29Bilagor-- Förslag till projekt som inkommit från lokalaorganisationer34-- Projekt inom och vägverket124-- Projekt inom SJ och luftfartsverket138-- Projekt inom byggnadsstyrelsen142-- Kulturprojekt144-- Förslag till ändring i lagen om socialavgifter146Vägar till arbete 1. Inledning och sammanfattning av våra förslagDen viktigaste politiska frågan nu är att bekämpa denökande arbetslösheten. Inför hotet om att närmare 500 000svenskar står utanför den ordinariearbetsmarknaden måste en nationell samling ske. Det är nudet avgörs om skall lämna den fulla sysselsättningenoch bli ett land med hög permanent arbetslöshet, sänkttillväxt, minskad framtidstro, ökade sociala klyftor ochproblem samt sämre livskvalitet. Varje medborgare berörsav detta val.Regeringen har förkastat praktiskt taget allaförslag vi lagt fram för att minska arbetslösheten. Vi kan nuse effekterna av regeringens politik. På mindre än har regeringen skrivitupp prognosen för arbetslösheten eller med över 50 000 fler arbetslösa.Detta medför också att kostnaderna för kontantstödenökar lavinartat. Varje procentenhet öppet arbetslösa, eller45 000 personer, innebär utbetalningar frånarbetsmarknadsfonden med . Till dettaskall läggas bortfall av skatter och avgifter med cirka 2miljarder kronor. Enligt AMS kommer kontantstöden nästaår att överstiga , vilket är en ökning medmer än 16 miljarder jämfört med . Enligtregeringens prognos kommer utgifterna iarbetsmarknadsfonden under nästa budgetår att överstigaintäkterna med . För att klarautbetalningarna till de arbetslösa måste därför 10 miljarderkronor lånas upp (6 miljarder finns i ingående balans).Vi socialdemokrater kan aldrig acceptera en sådanutveckling. Den ekonomiska politiken måste läggas om. Vikräver att arbetslösheten bekämpas och att så mångaarbetslösa som möjligt engageras i aktiva åtgärder, jobbeller utbildning. Den lediga produktionskapacitet som finnsoch de många arbetslösa måste tas till vara för viktigainvesteringar. Genom att jobb skapas åt fler arbetslösaminskar behovet kraftigt att låna pengar för att klarakontantstöden. På så vis aktiveras de passiva kontantstödenoch därmed kan viktiga investeringar genomföras.Genom ett omfattande arbete av många människor ilokala organisationer ute i kommuner och län har vidammsugit på jobb och utbildningsmöjligheter (seBilaga 1). Detta arbete visar på den stora framtidstro somännu finns ute i landet och de många viktiga investeringarsom kan göras för att göra ett fint land bättre.Vi föreslår nu att ett investeringsprogram om 40miljarder kronor huvudsakligen i offentlig sektorgenomförs över hela landet ,ungefär jämnt fördelade över åren. Statens kostnad fördetta kan under nästa budgetår uppskattas till 3,5 miljarderkronor utöver vad regeringen föreslagit. Programmetomfattar bl.a. underhåll av gator, vägar, järnvägar, skoloroch andra kommunala anläggningar, tidigareläggning avstatliga byggen och infrastrukturprojekt, ombyggnad ochreparation av lägenheter, viktiga kulturbyggen samttidigareläggning av kommunala investeringar. Programmetsomfattning framgår av nedanstående tabell 1.hTabell 1 Investeringsprogram för två årTotalInvTotalKostnKostnÅtgärdinv92/93kostn92/93KP93Vägverket5 5002 500605275 303Banverket3 5001 500385165 192Väg o järnvunderhåll2 5002 5002 5002 5002 2001 250SJ, luftfart3 0001 500550165 275Byggn.styr4 5001 500500165110250Kulturbyggen28028016516510082Samlingslok10010050503025Ombyggnader4 0001 50030075 150Tidigareläggnav kommun inv-- gator4 0001 500480180 240-- nyinv3 0001 500780210 390-- ROT8 0006 0002 2001 650 1 100-- skolor1 200600600300 300S:a 39 58020 9809 1155 9002 4404 557Samtidigt vill vi öka satsningarna påarbetsmarknadspolitik, utbildning ochkompetensutveckling under nästa budgetår med cirka 1,6miljarder kronor. Vi vill bl.a. satsa500 milj. kr. på attskapa jobb eller utbildning åt kvinnor250 milj. kr. påotraditionella insatser bland ungdomar525 milj. kr. påkompetensutveckling inom industrin380 milj. kr. på etttredje gymnasieår för 10 000 elever110 milj. kr. på 2 000fler elever vid högskolan350 milj. kr. på folkbildningen330 milj. kr. på studiestöd förvuxna70 milj. kr. på en bred språkutbildning för vuxnaMed dessa satsningar kan vi gemensamt vändautvecklingen. Det ligger i allas intresse att så sker.Arbetslösheten blir då i stället för somregeringen anser. Det betyder 000fler i jobb eller utbildning!I denna motion presenterar vi våra förslag närmare inomområdenaInfrastrukturByggandeUtbildning ochkompetensutvecklingArbetsmarknadspolitikArbetslivspolitikRegional utveckling 2. Läget på arbetsmarknadenBakgrundAlltsedan den borgerliga regeringen började formulerasin ekonomiska politik har vi Socialdemokrater varnat för,att den enda vägens politik leder in i en återvändsgränd,fylld av arbetslösa. Läget på arbetsmarknaden visar att vityvärr fått rätt. För varje gång regeringen gör en prognosöver arbetslösheten tvingas man att skriva upp antaletarbetslösa. Så här ser prognoserna ut.hArbetslöshet i procent 19921993Oktober 19912,63,7Januari 19923,84,5Mars 19924,24,8April 19924,45,0Det betyder att arbetslösheten på mindre än sexmånader skrivits upp eller fler än 50 000 nya arbetslösa. kommer alltså enligtregeringens egna beräkningar i genomsnitt , eller 220 000 personer, av arbetskraften att vara arbetslös.Enligt AMS kommer dock arbetslösheten redan isommar att nå och 7 %.För närvarande uppgår arbetslösheten till eller cirka 185 000 personer. är ca 155 000personer, eller , placerade i aktivaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. avarbetskraften står därmed utanför den ordinariearbetsmarknaden. kan närmare en halvmiljon människor befinna sig i den situationen.Arbetslösheten har drabbat männen hårdare änkvinnorna och de yngre hårdare än de äldre. Invandrare ochhandikappade drabbas alltid när läget på arbetsmarknadenförsämras. Arbetslösheten ökar snabbt i storstäderna.Antalet långtidsarbetslösa är nu ca 35 000 personer ellerungefär en femtedel av alla arbetslösa. Antalet ökar snabbtoch därmed också riskerna för att antalet som utförsäkrasfrån arbetslöshetskasssorna snabbt kommer att stiga.Därmed kommer också kommunernas kostnader försocialbidrag att stiga kraftigt.Antalet sysselsatta fortsätter att sjunka och harantalet minskat med ca 175 000 personer, varav mer änhälften inom industrin. Enligt AMS riskerar avalla industrijobb att försvinna inom loppet av ett par år.Också utbudet av arbetskraft minskar, främst genom att deyngre ungdomarna, och då särskilt flickor, väljer att studeraoch därmed inte ingår i arbetskraften.Vår syn på sakenVad är det då som förorsakat denna allvarliga situation?Vi har i tidigare motioner pekat på två förklaringar ochockså understrukit den tidigare socialdemokratiskaregeringens ansvar för situationen fram till regeringsskiftet.Den första förklaringen är den nedgång som skett ivärldskonjunkturen, inte minst i länder som är viktigahandelspartners till . Den andra är den försvagadekonkurrenskraften för svensk exportindustri. När det gällervärldskonjunkturen har läget inte försämrats under senaretid, låt vara att uppgången i dröjt längre än väntat ochgått något långsammare än väntat. Den tidigare högainflationstakten i har brutits genomstabiliseringsavtalen på arbetsmarknaden och en effektivprisbekämpning under den tidigare socialdemokratiskaregeringen. Inflationen i ligger nu på ochsvensk industri har därmed goda förutsättningar attkonkurrera på världsmarknaden.Det som är nytt är emellertid de effekter påhemmamarknaden som uppstår på grund av den borgerligaregeringens ekonomiska politik. Därmed står det klart attdet är den borgerliga regeringen som har det fulla ansvaretför den försämring av arbetsmarknadsläget som inträffatunder senare tid. Genom att dra in köpkraft från hushållen,punktera byggsektorn och beröva kommunerna på storabelopp har man stramat åt mer än två tredjedelar avekonomin. Detta har lett till att orderingången påhemmamarknaden har rasat för företagen och dramatiskanedskärningar är på gång inom kommunerna.Dessa effekter framgår tydligt av AMS prognos. Enligtdenna kommer industrikonjunkturen att vända upp i slutetav eller , men verksamhet som ärberoende av byggnation får räkna med en fortsatt nedgång.Sysselsättningen inom den privata tjänstesektorn fortsätteratt minska och nedgången sker snabbare under detkommande året. En kraftig minskning av de kommunaltanställda förutspås och destatligt anställda minskar kontinuerligt.I våra motioner krävde vi att denekonomiska politiken skulle läggas om och att storasatsningar skulle göras för att skapa jobb eller utbildning.Vi vidhåller dessa krav. har regeringen inte velatlyssna på oss, än mindre inleda en gemensam kamp motarbetslösheten. Därför riskerar nu upp mot 100 000personer att bli arbetslösa helt i onödan, endast som ettresultat av att regeringen vägrar vika av från den endavägens enkelriktade politik.Regeringens politik kommer att leda till attlångtidsarbetslösheten ökar dramatiskt och att mångariskerar att slås ut från arbetsmarknaden. Särskilt hårtkommer ungdomar, handikappade och invandrare attdrabbas. Resultatet av detta kan bli en hög beståendearbetslöshet i med allvarliga sociala konsekvensersom följd. Det kan vi Socialdemokrater aldrig acceptera.Vi vill också särskilt peka på riskerna för att kvinnornapå sikt kommer att drabbas hårt av regeringens politik. SomAMS framhållit kommer nedgången i offentlig och privatserviceverksamhet att kraftigt accentueras, somen uppgång kan förväntas i industriproduktionen. Flertaletkvinnor arbetar i servicesektorn och den gemensammasektorn, där de också är i klar majoritet. Många kvinnorsom drabbas kommer att ha stora svårigheter att få arbeteinom andra områden. Dessutom riskerar kvinnorna attdrabbas särskilt hårt av de nedskärningar inomkommunerna som är på gång inom vård och omsorg, somen följd av regeringens indragning av stora ekonomiskaresurser från kommunerna. avlönat arbete riskerarnu återigen att bli oavlönat. Kvinnornas möjligheter attöver huvud taget kunna ta ett förvärvsarbete kommer ocksåatt försämras i samma takt som omsorgen om barnen och deäldre blir sämre. Eftersom kvinnorna fortfarande oftast ärhuvudansvariga för hem och familj, riskerar de att få bärakonsekvenserna av denna politik.Våra förslagI vår ekonomiska motion redovisar vi hur den samladeekonomiska politiken måste läggas om för att så effektivtsom möjligt bekämpa arbetslösheten. Vi säger nej tillindragning av resurser från kommunerna. I denna motionredovisas vilka insatser som kan ske för att förbättra vårinfrastruktur, genomföra viktigt byggande, förbättrautbildningen av våra ungdomar, stärkaarbetsmarknadspolitiken, förbättra jobben och göraregionalpolitiken effektivare. Genom sådana samordnadeinsatser kan jobb eller utbildning erbjudas tiotusentalsarbetslösa.Särskilt angeläget är det att motverkalångtidsarbetslöshet, satsa extra i kampen motungdomsarbetslösheten samt förbättra kvinnornas situationpå längre sikt.Den borgerliga regeringens satsningar ikompletteringspropositionen är långt ifrån tillräckliga ochkommer . Vi kan inte förstå hur regeringspartiernaav politisk prestige först kan rösta ned förslag från oss iriksdagen om att satsa t.ex. på vägunderhåll och ett tredjegymnasieår, för att senare helt eller delvis lägga fram sammaförslag själva. Att ordna t.ex. ett tredje gymnasieår förtusentals ungdomar tar tid. Många ungdomar riskerar nuarbetslöshet, eftersom regeringen helt i onödan försenatkommunernas planering i åtskilliga veckor.Den borgerliga regeringen anser inte att kampen motarbetslösheten är en prioriterad fråga. Målet för regeringenär endast att förhindra att arbetslösheten i nårsamma nivåer som i omvärlden. För socialdemokratiskaregeringar har målet för sysselsättningen alltid varit arbeteåt alla. Med den skillnaden i syn på rätten till ett arbete ärdet helt följdriktigt, att regeringen nu inte satsar tillräckligtmycket på att bekämpa arbetslösheten.3. InfrastrukturBakgrundSamhällets förmåga att organisera transporter ochkommunikationer spelar en avgörande roll för tillväxten iekonomin. Goda kommunikationer är också ett väsentligtinslag i välfärden och en viktig förutsättning för att landetsalla delar skall kunna utvecklas.Varannan privatanställd vägarbetare är nu arbetslös.Samtidigt finns angelägna projekt som behövergenomföras. Det är därför viktigt att försöka tidigareläggasådana projekt för att ta tillvara ledig kapacitet. Dettaframhåller också regeringen, men gör inget.Som en del i den socialdemokratiska regeringensmålmedvetna arbete med att skapa utrymme för ökade,gemensamma investeringar till gagn för miljö och tillväxtpresenterades ett investeringsprogram förjärnvägar, vägar och kollektivtrafikanläggningar för restenav 1990-talet.Riksdagen ställde sig bakom förslaget att tillföratrafiksektorn ,utöver ordinarie anslag. anvisades tillett särskilt anslag. Resterande medel skall tillföras anslagetunder resten av . Syftet är att finansiera ochgenomföra ett antal större, strategiska investeringsprojektvilka svårligen inryms i trafikverkens ordinarie budgetar.Omfattningen av denna satsning framgår av tabell 2.hTabell 2 Socialdemokraternas investeringsprogram för90-taletMilj. kr.InvesteringarVägar-- 30 000Järnvägar-- 30 000Storstadstrafik-- 40 000Summa:--100 000FinansieringOrdinarie anslag-- 52 500Extra anslag-- 20 000Trafikantavgifter-- 30 000Regional och lokal medverkan10 000--15 000Summa:112 500--117 500Anm: Exkl. ÖresundsförbindelsenKälla: Tillväxtpropositionen (1990/91:87)I enlighet med ställningstagande beslutadeden socialdemokratiska regeringen om ett antalprojekt finansierade med dessa medel, tabell 3.Sammanlagt rör det sig om investeringar motsvarande12 450 milj.kr. varav 1 680 milj.kr. avser externfinansiering.hTabell 3 (s)-regeringens beslut om investeringar meddelfinansiering via det extra anslagetVästkustbanan (tunnel )900Arlandabanan200Ostkustbanan300Svealandsbanan2 160Mälarbanan3 850Stambanan övre Norrland195E3 Sörmland120E4 förbi Traryd180E4 förbi Vaggeryd870E4 vid/förbi Piteå190E4 bro över Ångermanälven170E6 södra förbi Håby110Sysselsättningspaket 1991-09-051 550Summa:11 070Källa: Budgetpropositionen (1991/92:100, bilaga7)Den borgerliga regeringen fattade i november 1991beslut om att finansiera upprustning av tillsnabbtågsstandard med 263 milj.kr. använde regeringenytterligare 4 035 milj.kr. från detta anslag för att finansieravissa investeringar längs ett tiotal väg- och järnvägsstråk.Sammanlagt har alltså 15 500 milj.kr. intecknats idefinitiva regeringsbeslut.Till detta kommer utestående direkta och indirektalöften av regeringen om ytterligare drygt 10 000 milj.kr.bl.a. till storstadsregionerna, , västkustbananoch ostkustbanan.Det betyder att staten direkt och indirekt gjortutfästelser om investeringar i järnvägar, vägar ochkollektivtrafikanläggningar för sammanlagt 26 miljarderkronor utöver ordinarie anslag, tabell 4.hTabell 4 Direkta och indirekta åtaganden om extrainvesteringsmedelMilj.kr.Direkta åtaganden (beslut)(s)-regeringen 11 070varavVästkustbanan900Arlandabanan200Ostkustbanan300E4 Ångermanälven170Borgerliga regeringen 4 429varavVästkustbanan532*Arlandabanan550Ostkustbanan374Storstadspaket131Indirekta åtagandenStorstadsuppgörelserna 5 369Västkustbanan (ca)500Arlandabanan (ca)500Ostkustbanan inkl del E4 (ca)2 000E4 (ca)2 000Summa (ca)25 868* Medlen utbetalas under förutsättning atten uppgörelse träffas mellan Delegationen förinfrastrukturinvesteringar och regionen om regionalmedverkan till utbyggnad av Västkustbanan.För att finansiera dessa projekt måste alltså ,utöver ordinarie anslag, bevilja ytterligare minst 16miljarder kronor. tillgängliga medel kommer attförbrukas under det närmaste året.Den borgerliga regeringens handlandeRegeringen har vid åtskilliga tillfällen handlat som omdet funnits obegränsade utrymmen för nyainfrastrukturprojekt. De beslut som den borgerligaregeringen fattat har dock därefter varit av en långt merblygsam karaktär. Regeringen har dock ändå ökat behovetav att fylla på de extra investeringsmedlen med åtskilligamiljarder. Samtliga beslut som regeringen har tagit eftertillträdet har i själva verket varitofinansierade och är det fortfarande.Kommunikationsministern har vid ett flertal tillfällenmarkerat att finansieringen av dessa åtaganden kommer attlösas genom utförsäljning av statliga företag.Detta tyder på att regeringen ser investeringsbehovet ijärnvägar och vägar som något temporärt, övergående. Debehov som finns kommer enligt denna syn att kunna täckasin med de intäkter som utförsäljningarna väntas ge. När detinte längre finns något att sälja eller intäkterna behövs tillandra ändamål, behövs inte heller några investeringar.Uppseendeväckande är också regeringens oförmåga attgenomföra de stora projekt som planerats. Man har vidflera tillfällen hänvisat till administrativa problem somorsak till att flera av de stora väg- och järnvägsprojekteninte kommit igång.I själva verket är det regeringen som orsakat problemoch förseningar. Allvarliga misstag har begåtts. Någraexempel:-- . Den socialdemokratiska regeringenarbetade fram en lösning som innebär att ochluftfartsverket skall bilda ett gemensamt bolag med ansvarför byggande och drift av banan. Byggandet skallupphandlas i konkurrens på entreprenadmarknaden ochhuvudsakligen finansieras på den öppna kapitalmarknaden.Likaså skall bolaget i fri upphandling sluta avtal omtrafikeringsrätten för pendeltrafik till Arlanda.Men regeringen ansåg att ytterligare försök att finna enhelt privat lösning skulle prövas. Regeringen tillkalladedärför en utredningsman, vars slutsatser innehåller i stortsett samma lösning som den socialdemokratiska regeringenfastnat för. Detta misstroende mot den socialdemokratiskaregeringens beslutsunderlag har endast lett till att projektetnu försenats mer än . De senaste signalerna frånkommunikationsdepartementet tyder dessutom på att mannu delvis överger planerna på att bygga ochi stället försöker finna en ''krympt'' lösning, finansierad ochägd av utländska intressen. Var finns det privata, svenskakapitalet?Arlandabanans tillkomst är ett villkor för att den tredjerullbanan på skall få byggas.Banverket och luftfartsverket bör därför ges iuppdrag att bilda ett bolag, som har till uppgift attprojektera, låta bygga och driva .-- Tunnel genom (). tilldelats extra medel för attbygga en dubbelspårig tunnel genom , dröjdedet till februari månad 1992 innan regeringen fattade detsista formella beslut som krävdes. Enligt uppgift beroddedröjsmålet på interna motsättningar i regeringen om vilkenslutlig sträckning som skulle fastställas. Projektet komdärmed att försenas åtskilliga månader.-- . En förutsättning för att (norr om ) skall kunna byggas är, enligt det avtalsom slöts mellan , Delegationen förinfrastrukturinvesteringar () och MIAB() ,att MIAB och dess ägare lämnar fullgoda säkerheter för dedelar man åtar sig att bygga. Enligt styrelseuppfyllde de säkerheter som föreslogs inte tillräckliga krav,varför avtalet i princip föll. Efter ingripande från regeringen''stannades'' klockan. Regeringen har fattat beslut sominnebär att övertar roll när det gäller attvärdera och acceptera de säkerheter som MIAB lämnar.Därmed kommer eventuella kostnadsfördyringar som intetäcks av utställda garantier att få bäras av Delfin.Vår syn på sakenFör att öka tillväxten och trygga välfärden måste storainfrastrukturprojekt genomföras fram till sekelskiftet.Därefter väntar nya behov. Det finns därför ett beståendebehov av att kunna finansiera dessa investeringar.Vi menar att det är avkastningen från medborgarnasgemensamma egendom som skall användas tillinvesteringar i vägar och järnvägar, om såbeslutar. De tillgångar staten äger kommer framöveratt ge en avkastning som är större än utförsäljningar avstatlig egendom kan ge. Vi menar därför att det är enfelaktig metod att sälja ut statlig egendom i syfte attanvända intäkterna till investeringar i infrastrukturprojekt.Vi anser vidare att investeringstakten måste påverkas avden djupa lågkonjunktur som nu befinner sig i.Genom att investeringarna tidigareläggs kan de utföras tillrelativt sett lägre priser, som kostnaderna förarbetslösheten kan begränsas.Investeringar i vägar och järnvägar ger en relativt litendirekt sysselsättningseffekt i förhållande till de resurser somsatsas. De indirekta effekterna är däremot betydande.Många företag, som har problem på den ordinariemarknaden, får en möjlighet att ta på sig ettinkomstbringande arbete. Lastbilar rullar, diesel skallsäljas, bilar ges service, reservdelar behövs, materialetproduceras och levereras osv.Vi menar att investeringarna på detta sätt får en merdjupgående inverkan på ekonomin än om medel endastanvisas för åtgärder med stor direkt effekt. Dessutom ärimportandelen låg och det som skapas, vägar och järnvägar,ger bestående värden för framtiden.Därför behöver de stora projekten genomföras.Flertalet av dessa projekt har en varaktighet över flera år.Under 1992 kommer cirka 3 700 direkta årsarbeten attskapas till följd av de beslutade investeringarna. Detallvarliga sysselsättningsläget inom anläggningsbranschengör att alla möjligheter att tidigarelägga delar av projektenmåste prövas. Om så krävs bör t.ex. en utökad andelskiftarbete komma i fråga.För att denna tillväxteffekt skall kunna tas till vara,krävs framför allt på järnvägsområdet att hela stråk kan tasi bruk. Nya trafikupplägg med modernt rullande materiel,t.ex. snabbtåg, kräver att stråken i sin helhet färdigställs.Det är därför synnerligen angeläget att det t.ex. nås enuppgörelse för som möjliggör attdubbelspåret i sin helhet kan färdigställas. På samma sätt ärdet angeläget att t.ex. bärigheten på stambanan genom övreNorrland och på norra stambanan förbättras längs helasträckan så att tågvikterna kan öka.Våra förslagEn lång rad av de projekt som ingår i ochvägverkets ordinarie planer är så långt komna i planeringoch projektering att de kan påbörjas under det närmasteåret.Sammantaget finns i planer objekt för ca 3500 milj.kr. vilka kan tidigareläggas och påbörjas /93. För uppgår motsvarandebelopp till drygt 5 500 milj.kr. Totalt kan alltså investeringari vägar och järnvägar för ca starta underdet kommande året. Flertalet av projekten är relativt små.Dessa projekt har dock omedelbar sysselsättningseffekt ochgenererar direkt många arbetstillfällen.En summering av projekten länsvis finns i tabell 5.I bilaga 2 redovisas alla projekten län för län.hTabell 5 Länsvis sammanställning över investeringar ivägverkets och nuvarande planer som kantidigareläggas och påbörjas under /93LänVägverketBanverketSummaAB4098851 294C9690186D20445249E78113191F15214166G10413117H116 116I35 35K871299L7561136M165395560N11810128O424 424P65425679R43515450S14567212T11815133U6351114W22556281X31534349Y177213390Z25042292AC395311706BD7184491 167Övr*3843845 5583 3008 858* = Riksövergripande projektVi menar att projekt för börtidigareläggas och genomföras under de närmaste två åren.Däremot avstår vi från att göra definitiva prioriteringarmellan olika objekt. I stället ansluter vi oss till den modellför tidigareläggning som AMS föreslagit i sinanslagsframställning inför kompletteringspropositionen. Ikorthet går denna modell ut på att AMS tillförs medelmotsvarande räntekostnader för de projekt somtidigareläggs. På så sätt kommer investeringarna igångminst än planerat. I praktiken kommertrafikverken att låna upp medel på kapitalmarknaden ochAMS svarar för räntekostnaderna. Lånen amorteras vidden tidpunkt då anslagen enligt ordinarie plan skallutbetalas. Denna modell innebär visserligen enkoncentration av investeringar till ochdenna koncentration kommer att motsvaras av minskadeinvesteringar, finansierade via ordinarie medel, underkommande år (förutsatt att inte nya medel kan anvisas).