mot · GF02A275 · 1992-01-27 00:00:00 — Mer än tre miljoner svenska arbetstagare är i daganslutna till företagshälsovård. Denna opartiskaexpertresurs åtnjuter förtroende från både deanställda och företagen tack vare parternas kollektivavtalpå arbetsmarknaden. Att svensk företagshälsovård ur ettinternationellt perspektiv har utvecklats till en ledstjärnaför andra länder ifråga om utbyggnadsgrad och lagarbetetmellan medicinare, tekniker och beteendevetare berorockså till stor del på den statliga styrningen genomnuvarande bidragssystem.Regeringen förslår nu i budgetpropositionen attbidragen avvecklas . Vidare skallöverskottet från finansieringen, som var 850milj.kr., överföras till statsbudgetens inkomsttitel.Regeringen skall dock överväga om ett bidragssystembehövs för de mindre företagen.I skälen för redovisade åtgärder framhålls ettbetänkande från . Från denna rapport(FU 1991:9 Den statliga styrningen av företagshälsovården)är följande stycke hämtat.Förvaltningsrevision har bedrivits under tidspress. Dettaför att materialet skall kunna ingå i underlaget för deprövningar av bidrag som blir aktuella vid budgetarbetethösten 1991. Som en följd härav har de närmast berördaaktörerna inte haft sedvanlig möjlighet att under hand gesin syn på revisionens iakttagelser och slutsatser.Den slutsats i rapporten som man i propositionen tagitfasta på är att ''statsbidragets styrande effekter är svaga,bl.a. när det gäller att öka anslutningen av de småföretagen''. förvaltningsrevision hardock i hastigheten försummat två väsentliga punkter,nämligen att:statsbidraget i stor utsträckning har haftstyrande effekter som bidragit till den förebyggandeinriktning, med tekniska resurser för arbetsmiljöarbetet,som vi har.Sverige har ratificerat ILO-konvention161 beträffande företagshälsovård. Konventionen är förSveriges del bindande till 1998.I fråga om uppfyllandet av hör tillbilden att arbetsgivarparten på svensk arbetsmarknad(SAF) har sagt upp kollektivavtalet inom området. Dettatrots att samtal pågick mellan parterna om en anpassning avavtalet till genomförda förändringar av reglerna inomarbetslivspolitiken. SAF har också, i anslutning tilluppsägningen, publicerat , där man presenterar sitt synsätt.SAFs synsätt har stora avvikelser mot föregående avtal --avvikelser som är omöjliga att acceptera utifrån ettarbetstagarperspektiv. Synsättet att arbetsgivaren ensamskall förfoga över företagshälsovårdens insatser striderockså mot inom området. SAF harredan i sin uppsägning deklarerat att eventuellaframtida avtal i dessa frågor skall decentraliseras tillförbundsnivå. Risken är därmed stor att avtal kommer attsaknas inom företagshälsovårdens område från och med 1juli 1992.Det bör också i sammanhanget nämnas att man redan nuhar börjat varsla personalen inom den tekniska delen avföretagshälsovården. Skrotningen av den nödvändigaförebyggande arbetsmiljödelen är redan påbörjad.Sammantaget går svensk företagshälsovård i en riktningmot snabb sjukvårdsservice, som arbetsgivarna numera harett starkt intresse av, och från det förebyggandearbetsmiljöarbetet, som både spar enskilt lidande ochpengar för statskassan. Risken är stor att denna besparing ipropositionen kommer att leda till ökade kostnader förvård, sjukpensioner och arbetsskadeersättningar.I fråga om har förbundit sigatt steg för steg bygga ut företagshälsovården för allaarbetstagare. Redan borttagandet av bidraget kommer attleda till en minskad anslutningsgrad, vilket därmed kanbetraktas som ett brott mot . Vidtas ingaåtgärder i övrigt kommer också att bryta motintentionerna i hela konventionen och därmed riskeraanmälan på en mångfald artiklar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den vidtaråtgärder i syfte att fullfölja svenska åtaganden genomratificeringen av 161,2. att hos regeringen begär att en utredningmed uppgiften att utforma en lagreglering omföretagshälsovården tillsätts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de statliga bidragen tillföretagshälsovården.