ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sf221 · 1992-01-27 00:00:00 — presenterade den s.k. Anhörigvårdskommitténförslag som skulle underlätta för anhöriga till svårt sjukapersoner att vårda dessa. Efter åtskilliga års beredning avkommitténs förslag av dåvarande regering lades såsmåningom en proposition som antogs av riksdagen.Riksdagsbeslutet innebär i korthet att en svårt sjukperson skall kunna vårdas i totalt av en anhörigsom då erhåller ersättning från . De 30dagarna är alltså knutna till den vårdade.Även om reformen var ett steg i rätt riktning, fanns deti samband med beslutet åtskilliga betänkligheter huruvidareglerna skulle komma att stå i överensstämmelse med debehov som gett upphov till reformen.Anhörigvården innebär att sjukvården avlastas. För densvårt sjuka är vårdformen unik och har ett socialt ochkänslomässigt högt värde.De tillämpningsföreskrifter som utformades avriksförsäkringsverket innebär att förmånen gjortssynnerligen svår att utnyttja. Under /91utnyttjades endast = av anslaget.När en svårt sjuk person läggs in på sjukhus måstenärheten mellan den sjuke och dennes anhöriga ofta brytas.Då upphör nämligen att ersätta denanhörige. Inte minst från sjukvårdens sida har det påtalatsatt denna regel måste ändras. Från riksförsäkringsverkethar det uppgetts att man på den här punkten är beredd tillomprövning.Begreppet ''svårt sjuk'' har kommit att tolkas som attden vårdbehövande måste ligga inför döden. Enligt vårmening finns det skäl för en mindre hård tolkning. Inteminst för äldre människor kan svåra sjukdomstillstånd,även om de inte är akut livshotande, väl motivera någradagars vård av en anhörig. Det kan exempelvis vara aktuelltefter större operationer.Vi har också erfarit att det finns fall där en mycket svårtsjuk person kunde ha vårdats hemma under sina sistalevnadsdagar om någon nära anhörig funnits. Nära vännersom varit beredda att inträda i anhörigs ställe har nekatsersättning av . Det talar för att ''anhörig'' idet här sammanhanget, liksom i liknande andra, bör kunnautbytas mot ''närstående''.Av budgetpropositionen framgår ett reglerna föranhörigvård skall ses över. Det är enligt vår uppfattningangeläget att reglerna ändras på de av oss ovan påtaladepunkterna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna för anhörigvård börändras i enlighet med vad som föreslås i motionen.
mot · GF02Sf222 · 1992-01-27 00:00:00 — I början av ett förhållande betraktas alltid mamman somvårdnadshavare. Det sker av den enkla anledningen att detär kvinnan som föder barnet och i och med det fårhuvudansvaret under den första tiden.Varje nybliven mamma får ersättning avden oridinarie arbetsinkomsten . Dessutomfår hon med ett garantibelopp på 60kronor per dag. är det mamman som av olika skäl tarut den största delen av ledigheten. I ett parförhållande kanmamman, om hon så vill, överlåta en del av sina dagar tillpappan eller till en eventuell ny sambo. På samma sätt kanpappan överlåta dagar till sin eventuella nya sambo i de falldär pappan ensam står som vårdnadshavare.En ensamstående mamma eller pappa har däremot ingamöjligheter att överlåta föräldradagar till någon annanperson, t.ex. en nära anhörig såsom mormor eller farfar.För både parfamiljer och för ensamstående skulle det iblandvara en bra möjlighet för att lösa praktiska problem ivardagen. Vårdnadshavaren skall själv kunna avgöra vemman vill överlåta dagar åt.Samma regler gäller för vård av sjukt barn.Mamman och pappan har möjlighet att få ledigt från sittordinarie arbete då barnet eller barnen är sjuka. För 60dagar per barn och år betalar för förloradarbetsförtjänst.Vid olika tillfällen och situationer kan det både förparfamiljer och för ensamstående vara till stor hjälp attkunna överlåta till annan anhörig. Bådeföräldraledigheten och dagarna för vård av sjukt barn är tillför barnen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge vårdnadshavare möjlighetatt överföra föräldradagar och dagar för vård av sjukt barntill annan anhörig än pappan.
mot · GF02Sf223 · 1992-01-27 00:00:00 — För svenska medborgare som inte är bosatta i speciella regler för sjukvårdsersättning, som reglerasi en överenskommelse emellan staten ochLandstingsförbundet. Huvudregeln är att vid akut sjukdomsom uppstår vid tillfällig vistelse i fårutlandssvensken läkar- och sjukhusvård till sammapatientavgift som den som är bosatt i icke akut sjukdom och om insjuknandet skettutomlands debiteras en förhöjd avgift för såväl läkarvårdsom sjukhusvård.Principerna för reglerna är rimliga. Men det finnsanledning att befara att tillämpningen inte sker på ett sådantsätt att avsikten med regleringen uppfylls. Med tanke på attsjukförsäkringen stramats åt för hemmasvenskarna är detav stor vikt att missbruk av rätten till sjukvårdsersättningför utlandssvenskar stävjas. Därför är det motionärernasmening att en översyn av regeltillämpningen genomförs,vars syfte är att åstadkomma en ordning där avsikten bakomgällande regler upprätthålls. Frågan bör regleras i det avtalemellan staten och landstingen som reglerarsjukvårdsersättningarna för utlandssvenskar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlandssvenskars rätt tillsjukvårdsersättning.
mot · GF02Sf224 · 1992-01-27 00:00:00 — Det nuvarande systemet för utbetalning av folkpensioninnehåller regler som är djupt orättvisa för pensionärer somär gifta i förhållande till pensionärer som är sammanboendeutan att vara gifta.Enligt nuvarande regler utgår folkpension enligtföljande:Ensamstående pensionär eller gift pensionär vars makeännu inte fyllt eller ännu inte fått pension erhåller 96%av basbeloppet per år.Gifta pensionärer får tillsammans av basbeloppetper år.Sammanboende ogifta pensionärer får vardera avbasbeloppet.Ett pensionärspar som sammanbor utan att vara gifta fårsåledes tillsammans . mer i folkpension än ett giftpensionärspar under 1992.Ur rättvisesynpunkt bör varje pensionär ses som enindivid, utan hänsyn till civilstånd. Folkpensionen bördärför utgå lika för alla, utan reduktion efter uppnåddpensionsålder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förändring avreglerna för folkpensionsbeloppens storlek.
mot · GF02Sf225 · 1992-01-27 00:00:00 — Sjukersättning i samband med kursverksamhet Kursverksamhet för de rika?Det nya sjuklönesystemet blir ett dråpslag mot fackligkursverksamhet. Den som ska gå en facklig kurs och blirsjuk får ingen sjukersättning. Arbetsgivarinträdet isjukförsäkringen innebär att det är arbetsgivaren, som skaersätta den sjuke för de första fjorton dagarna.Arbetsgivarna har kompenserats för denna kostnadgenom en sänkning av arbetsgivaravgiften. Någonskyldighet att ersätta förlorad inkomst vid ledighet förstudier finns dock inte.Enligt ska inte hellerförsäkringskassan betala ut ersättning, eftersom den somgår på facklig kurs betraktas som tjänstledig. Innan de nyareglerna trädde i kraft utgick ersättning viaförsäkringskassan.I praktiken innebär de nu gällande reglerna att den somgår en kurs inte kan räkna med ersättning från något hållom han eller hon blir sjuk. Det betyder att bara den som harråd att själv ta kostnaden kan anmäla sig till studier.Detta är helt oacceptabelt. protesterademot det nya systemet, och detta är en av de orimligakonsekvenser det för med sig.På den här punkten behövs det mycket snabbt enförändring, så att rätten och möjligheten till fackliga studierkan garanteras. Regeringen måste därför med förtur se tillatt dessa problem löses och sjukersättning kan garanterasför den som deltar i studieverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av snabba åtgärder föratt garantera sjukersättning till den som deltar istudieverksamhet.
mot · GF02Sf227 · 1992-01-27 00:00:00 — Av går till sjukvården. Det ärnäst den högsta andel av BNP som går till sjukvårdi världen. Huvuddelen av medlen kanaliseras via politiskabeslut.Behov och efterfrågan när det gäller sjukvård är tvåskilda ting. Efterfrågan styrs utöver av behoven av pris,utbud, avstånd och förväntan. Efterfrågan är om inteomättlig, så åtminstone omätlig. Svensken går 2,7 gångerom året till läkare, tysken 11,5, tjecken 14 gånger. När enservice är närmast kostnadsfri blir utnyttjandet högt. ISverige har vi valt att begränsa konsumtionen via utbudet --dvs. Det är inte bra.Sjukvårdens finansiering är ett stort problem i allautvecklade länder. De flesta nationer har valt obligatoriskasjukförsäkringssystem och strävat efter att undvikakösamhället som konsumtionsregulator. Man har iställetsökt få ett marknadsekonomiskt system som gynnareffektivitet i stället för produktivitet.HMO () och PPO() liknar mycket detkapiteringssystem som tillämpar. Patienten har enegen husläkarmottagning. Denna ersättes från försäkringenper år -- inte per besök. Härvid blir det lönsamt med fåsjukbesök och kraftfulla satsningar på förebyggandeinsatser. Läkare och patient bör träffas på golfbanansnarare än på mottagningen.DRG () prövas förersättningen till slutenvården på många håll. Sjukhusen fårbetalt per behandlad diagnos. Metoden prövas nu ocksåförsiktigt och i liten skala i vårt land. Det är viktigt att DRGinte innebär en fastpristaxa, utan att sjukhusen kankonkurrera med priserna. Det är också viktigt attsjukhusvården upphandlas professionellt, och inte som iDalarna av politiker. Grupper av husläkare borde kunnaansvara för slutenvårdsupphandling åt sina patienter och fåerforderliga medel härför. Den erforderliga riskspridningengör dock att sådana grupper måste vara ganska stora --kanske 40 läkare.Det är ytterligt angeläget att avpolitiserasjukvården och att med marknadsekonomiska metoder ökadess effektivitet, snarare än produktivitet. Därför är enallmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring utomordentligtangelägen. Denna kräver i sin tur effektivitetshöjande ochkostnadsbegränsande mekanismer där de i motionenskisserade HMO, PPO och DRG kan vara väsentliga inslag.Det är angeläget att sjukvårdens framtida finansieringsnarast utredes. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om enallmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad effektivitet i sjukvårdensekonomistyrning.
mot · GF02Sf229 · 1992-01-27 00:00:00 — Riksdagsbeslutet om rehabilitering ochrehabiliteringsersättning som antogs av i fjolmarkerade att ett aktivt arbete skulle starta för att förhindrautslagningen från arbetslivet och för att hejda ökningen avantalet nybeviljade förtidspensioner.Åtgärderna inriktas nu på att tidigt gå in medrehabiliteringsåtgärder så att en anställd skall kunna behålladet tidigare arbetet eller, där så inte är möjligt, åtminstonebli kvar på den gamla arbetsplatsen.Genom rehabiliteringsersättningen vidarbetslivsinriktad rehabilitering samt genom detförebyggande arbetsmiljöarbetet ökar nu möjligheterna attbryta utslagningen från arbetslivet.De personer som har hel förtidspension har möjlighet attarbeta i någon liten utsträckning. Arbetsinsatsen/lönen fårdock inte överskrida 1/6 jämfört med tidigare arbete/lön.Syftet med detta var att förtidspensionärer inte måste blihelt passiva utan att möjligheten till ''lite'' arbete skullebidra till ''rikare liv''. Den utgående lönen tillkommerutöver pensionen.Den person som har en godkänd arbetsskada ochdärmed erhåller livränta och som dessutom arbetar 1/6 fårdäremot ett avdrag på sin livränta. Vid sjukdom drabbasdenne därmed av en inkomstförlust genom att ersättninginte utgår från försäkringskassan.Med de önskemål som finns, att uppnå en aktivrehabilitering och motverka passivitet samt att ha kvar enöppning mot arbetslivet, bör en ändring ske i lagen omallmän försäkring, så att den enskilde inte gör en ekonomiskförlust vid sjukdom. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i lagen om allmänförsäkring.
mot · GF02Sf232 · 1992-01-27 00:00:00 — Flertalet människor är oinformerade om storleken på sinframtida pension. Flertalet människor vet inte hur mångaATP-poäng de hunnit tjäna in. Besked om detta kommeroftast för sent för att man skall kunna göra något åt detta.Pensionsförsäkringar kan utgöra ett nödvändigtkomplement för dem som haft låg lön, deltidsarbete ochhemarbete under långa perioder. Därför är det viktigt attalla får regelbunden information om sin ATP-pension, föratt eventuellt kunna bedöma värdet av att säkerställa enhyfsad pension genom att komplettera med enpensionsförsäkring.Riksförsäkringsverket och försäkringskassorna bördärför utveckla ett system som medger att information omATP-pensionen ges till alla förvärvsarbetande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information om ATP-pension.
mot · GF02Sf233 · 1992-01-27 00:00:00 — kommer en av makarna -- hittillsi det helt dominerande antalet fall kvinnan -- att ha lägrearbetstid då barnen är små. Det ter sig dånaturligt att konsekvenserna för detta ipensionssammanhang bärs gemensamt. Den statligapensionsberedningen berörde problemet, men fann attfrågan var förknippad med en rad av tekniska svårigheter.Vi anser därför att, i avvaktan på att frågan löses, makarfrivilligt bör kunna avtala att de samladepensionsrättigheter som tjänas in under äktenskapet skallkunna delas. Detta är särskilt angeläget vid skilsmässor.Denna fråga bör närmare prövas tillsammans med andramöjliga lösningar på det problem som här aktualiserats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om delning av pensionsrättigheter.
mot · GF02Sf234 · 1992-01-27 00:00:00 — Ökad självrisk i tandvårdsförsäkringen I proposition 1991/92:100 föreslår regeringen eninskränkning av förmånerna vid tandvårdsbehandling.Inskränkningarna beräknar man skall ge staten minskadeutgifter med 580 milj.kr.Många människor har ett större behov av tandvårdän genomsnittsbefolkningen. Det finns otaliga exempel påsjukdomar där medicineringen påverkar tandstatusenmarkant. Andra sjukdomar och funktionshinder kan ocksåpåverka tandstatusen -- trots att medicinering inteförekommer.Om man urholkar tandvårdsförsäkringen drabbas delsmänniskor med låga inkomster, dels människor som har ettextra stort tandvårdsbehov. Att undvika att drabba dessagrupper blir i det närmaste omöjligt hur man än ändrarhögkostnadsskyddet. Ett sådant skydd kommer att bliadministrativt krångligt och innebära en mycket oönskadbehovsprövning av olika människor.Spareffekten kommer därför troligen att bli mycket litenhur man än drar högkostnadsskyddet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad självrisk itandvårdsförsäkringen.
mot · GF02Sf235 · 1992-01-27 00:00:00 — Sjukvårdande behandling och högkostnadsskyddet Det nuvarande högkostnadsskyddet gäller för allsjukvård, inkl. sjukvårdande behandling som tillhandahållsav staten, landstingskommuner och kommuner som ejtillhör landstingskommun samt av läkare och sjukgymnastersom finns uppförda på särskilda förteckningar hosförsäkringskassan.I dag är flera behandlingsformer som tidigare utförts isjukvårdshuvudmännens regi, och därmed ingått ihögkostnadsskyddet, utlagda på entreprenad hosyrkesgrupper som tidigare funnits hossjukvårdshuvudmännen t.ex. medicinsk fotvård. Det finnsockså andra behandlingsformer, som om de ges avsjukvårdshuvudmannen ingår i högkostnadsskyddet, menom de utförs i annan regi ej räknas som sådan behandlingenligt lagen om allmän försäkring och därmed ej ingår ihögkostnadsskyddet. Vi anser det därför som mycketangeläget att rätten att ge sjukvårdande behandling utanförsjukvårdshuvudmännens regi utvidgas till att omfatta fleryrkesgrupper än de två -- läkare och sjukgymnaster -- som har denna rätt.I årets budgetproposition föreslås försämringar avläkemedelssystemet. Det betyder att den som ordineras flerläkemedel mot sin sjukdom får bära en tyngre ekonomiskbörda än den som bara behöver ett läkemedel. Det kännsmycket svårt att förstå varför den enskilde personen skalldrabbas på detta sätt.En förändring av högkostnadsskyddet är mycketangelägen. Människor med vissa sjukdomar kan redanunder under en tolvmånadersperiodkomma upp i högkostnadstaket. För en enskild person kandet vara mycket svårt att betala . handlar det också om människorsom i andra avseenden också måste stå för ökade avgifterinom andra sektorer. En förändring avhögkostnadsskyddets konstruktion måste därför ske. Detmåste bli en periodisering av skyddet, t.ex. att ett tak sättsför högsta månadskostnad eller kvartalskostnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högkostnadsskydd ochläkemedelsrecept.
mot · GF02Sf236 · 1992-01-27 00:00:00 — Möjlighet till en fjärdedels sjukpenning m.m. Rätt till en fjärdedels sjukpenning infördes 1990.Däremot finns det inte någon motsvarande rätt till enfjärdedels sjukbidrag/förtidspension.I samband med att regeringens proposition omrehabilitering och rehabiliteringsersättning (1990/91:141)behandlades i beslutades att en fjärdedelssjukpenning fr.o.m. inte skall kunnautges än . Motiveringen härför var att''torde vara tillräcklig för att dennasjukpenningnivå skall fylla sitt syfte att underlätta ensuccessiv återgång i arbete'' (1990/91:SfU16).Vissa sjukdomar och funktionsnedsättningar innebär attarbetsförmågan alltid är nedsatt till en viss del. Människormed dessa sjukdomar eller funktionsnedsättningar arbetarofta halvtid och uppbär halv pension. De har alltså lön och pension . Om de känner att det av hälsoskälskulle vara möjligt att utöka sin arbetstid till , blireffekten att pensionen bortfaller helt och att de får lönmed . Detta system är inte särskiltrehabiliteringsvänligt. Effekten blir ofta att människor inteförsöker utöka sin arbetstid eftersom de förlorarekonomiskt på att arbeta mer. En negativ konsekvens bådeför den enskilde och samhällsekonomiskt.När möjligheten till en fjärdedels sjukpenning infördesvar det ett första steg i rätt riktning. Besvikelsen blev därförstor när i stället för att bygga vidare på reformenoch även inför rätt till en fjärdedelssjukbidrag/förtidspension, i stället går åt andra hållet ochtidsbegränsar möjligheten att erhålla en fjärdedelssjukpenning.Om tveksamheter till en fjärdedels ersättningsnivågrundar sig på svårigheter att bedöma en så pass litennedsättning av arbetsförmågan borde det vara möjligt attkoppla ersättningen till någon form av dokumentation avbehovet, exempelvis läkarutlåtande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en fjärdedelssjukbidrag/förtidspension samt om en återgång till tidigaregällande regler för en fjärdedels sjukpenning.
mot · GF02Sf237 · 1992-01-27 00:00:00 — Behandling av mer än en sjukdom vid samma läkarbesök Enligt läkarvårdstaxan 13 § gäller att arvode förläkarvård utgör ersättning för samtliga åtgärder vid ettrådfrågningstillfälle inberäknat läkemedelsförskrivning ochprovtagning för kliniska laboratorieundersökningar. Iarvodet ingår också betalning för läkarintyg som behövs föratt få ut sjukpenning samt för förbands- och annatförbrukningsmaterial.Vid ett och samma konsultationstillfälle får såledesdebitering för en åtgärd göras. Detta oavsett om läkarenutreder eller behandlar en eller flera åkommor hospatienten. Läkaren tvingas då be patienten återkommanästa dag för att utreda eller behandla den andra åkommanom han önskar ersättning för denna.Samma problem uppstår om det vid ett läkarbesök gessåväl rådgivning i födelsekontrollerande syfte som vårdeller behandling på grund av sjukdom. Då får läkarenendast tillgodoräkna sig ett arvodesbelopp.Detta är givetvis otillfredsställande för såväl patient somläkare och utrymme bör tillskapas i taxan för någon form avtilläggsarvode när flera sjukdomar utreds eller behandlasvid samma konsultationstillfälle.Nuvarande system har även lett till att vissa läkare, isyfte att vara smidig gentemot patienten, missbrukar taxanpå så sätt att samtliga undersökningar/behandlingargenomförs men debitering sker som om flerabesök gjorts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en revidering avbestämmelserna angående debitering vidkonsultationstillfälle hos läkare i syfte att missbruk avnuvarande taxor motverkas.
mot · GF02Sf240 · 1992-01-27 00:00:00 — Villkoren vid trilling- och fyrlingsfödsel Föräldraförsäkringen med anledning av barns födelseutges med , varav 360 med belopp relaterattill inkomst och relaterat till garantinivån. Vidflerbarnsbörd utges föräldrapenning för tillkommande barnmed försäkringsrelaterade och medgarantinivån per barn.I samband med tvillingfödsel kan det vara rimligt attendast göra en tilldelning av antalet inkomstrelateradedagar . En person bör under normalaomständigheter ha faktiska möjligheter att handhavårdnaden om två födda barn, även ommerarbetet är betydande.Däremot är situationen orimlig beträffande trilling- ochfyrlingsfödslar. Arbetsbelastningen blir för hög för enperson. För att på ett tillfredsställande sätt vårda tre ellerfyra barn som är födda krävs under en relativt långperiod två vårdare. Föräldraförsäkringen ger intetillräckligt goda villkor för att detta skall kunna ske på ettsådant sätt att bistånd från kan undvikas.Vid trillingfödsel utgår alltså 360+90+90 dagar som ärbaserade på inkomstnivå, dessutom utgår 90+90+90 dagarefter garantinivån. För två föräldrar utgår alltså totalt medjämn fördelning vardera med inkomstrelateradföräldraförsäkring och vardera med garantinivån.Om dessa tre barn i stället fötts med ett intervall på t ex12 månader skulle i stället medinkomstrelaterad föräldrapenning utgått plusgarantidagarna.Det kan konstateras att det knappast är rimligt att tvåföräldrar då båda uppbär ersättning enligtgarantinivån kan klara sig ekonomiskt på detta. Effekternaav det nuvarande systemet är alltså besvärande för dem somfår flerbarnsbörd med trilling- eller fyrlingsfödsel. Det är ettstort bekymmer för de familjer som drabbas av detta systemmen totalt sett är det för försäkringssystemet ett litetproblem.Under 1989 skedde 31 trillingfödslar med levandetrillingar och två fyrlingsfödslar. En förbättrad nivå vadgäller föräldraförsäkringens ersättning i samband medtrilling- och fyrlingsfödslar får därför försumbarabudgetmässiga effekter.Det borde vara rimligt att antalet inkomstrelateradeersättningsdagar för det ''tredje'' barnet vid en trillingfödselborde vara lika stor som för det ''första'', dvs medinkomstrelaterad ersättning. Tillskottet för det ''fjärde''barnet i fyrlingsfödsel kan däremot ske enligt nuvaranderegler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrad föräldraförsäkring vidtrilling- och fyrlingsfödsel.