mot · GF02N252 · 1992-01-27 00:00:00 — Nyföretagande i kooperativ form har fått en ökadbetydelse . Nykooperativ har vuxit framsåväl inom områden för traditionellt småföretagande, i denya informations- och tjänstesektorerna och inte minst detsom väckt störst uppmärksamhet , somalternativ till offentligt producerad vård och omsorg.Nykooperation beräknas omsätta över 1miljard kronor i . Det är givetvis angeläget attsamhällets insatser för stöd och stimulans till nyföretagandekommer den kooperativa företagsformen till del på sammavillkor som övrigt företagande.Vi anser att, utöver detta generella stöd, denkooperativa arbetsformen också bör kunna spela en merframträdande roll i arbetsmarknadspolitiken, iregionalpolitiken och i arbetet med rehabilitering avlångtidssjukskrivna eller förtidspensionerade. Denkooperativa formen har på dessa områden enligt våruppfattning unika möjligheter att vid sidan om renasysselsättningsskäl också genom sitt arbetssätt bidra meddirekt inflytande och eget ansvarstagande för dem somdeltar.Inom arbetsmarknadspolitiken har det vid ett flertaltillfällen utgått samhällsstöd för olika former avkooperativa projekt. Det gäller bl.a. det s.k.ungdomskooperativprojektet och det s.k. (kooperativa arbetsmarknadsinsatser). På lokaloch regional nivå har också stöd utgått till s.k. lokalakooperativa utvecklingscentra för insatser bland arbetslösa.Inte minst för ungdomsgrupperna och för andra som avsociala skäl haft det svårt att etablera sig på ordinariearetsmarknad har dessa insatser varit ett viktigt stöd iarbetet med att komma tillbaka till ett ordinarie arbete.Arbetsmarknadssituationen är nu så allvarlig att det enligtvår mening är motiverat att inom ramen för dearbetsmarknadspolitiska insatserna också skapaförutsättningar för kooperativ projektverksamhet förarbetslösa.Inom regionalpolitiken nämner regeringen själv att vissamedel inom anslaget till regionalpolitik skall få användas förstöd till kooperativ utveckling. Vi stöder detta. I flera fallfinns mycket goda erfarenheter av kooperativ verksamhet iglesbygd. Det kan vara fråga om småföretagare itraditionell mening som inom ramen för ett kooperativtillsammans kan få ekonomisk bärighet i verksamheten.Det finns också exempel på s.k. samhällskooperativ därpraktiskt taget alla på en glesbygdsort samverkar i ettkooperativ för att få orten att överleva. Det finns också iglesbygdsorter förutsättningar att behålla olika former avsamhällsservice om den övertas och drivs på avtalsbasis avlokala kooperativ. Vi tycker denna utveckling är intressantatt stödja och utvärdera. För framtiden kan denkooperativa formen vara ett av flera medel att bibehållabåde en kommersiell och samhällelig service som annarsinte haft ekonomisk bärighet.Även på området rehabilitering av långtidssjuka ochförtidspensionerade kan den kooperativa arbetsformenvara av stort värde att utveckla. I denna typ avrehabiliteringsarbete är de medverkandes delaktighet, egenaktivitet och eget ansvarstagande avgörande för ettframgångsrikt resultat. finns viss verksamhet medarbetskooperativ för förtidspensionerade ochlångtidssjukskrivna. Flera av dem består av en blandning avsociala insatser, arbetsmarknadsinsatser och företagsamheti kombination med individuellt ekonomiskt stöd viasocialförsäkringssystemet. Det kan finnas anledning attnärmare utreda lämpliga former för hur ett mersystematiskt sådant rehabiliteringsarbete kan utformas. Vianser det motiverat att parallellt med detta inleda enbredare försöksverksamhet med möjlighet till friareresursanvändning så att erfarenheterna från dessaverksamheter kan tas tillvara i det fortsattarehabiliteringsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kooperativt nyföretagande somett alternativ till offentligt producerad vård och omsorg.