mot · GF02Bo701 · 1992-01-27 00:00:00 — Miljöanpassade system för avfallshantering m.m. Samhällsutvecklingen i stort karakteriseras av en slagsparadox. Å ena sidan har vi internationaliseringen. Europaoch omvärlden kryper närmare. Det är alldeles uppenbartatt det är en utveckling som vi varken vill eller kanförhindra. Motpolen utgörs av de ökade kraven pådecentralisering. I ett läge där människor uppleververkligheten som alltmer svårgripbar söker man efterfotfäste, efter konkreta och tydliga resultat.Dessa poler är mycket tydliga när det gäller det framtidamiljöarbetet sett utifrån ett svenskt perspektiv. Jämsidesmed att omfattande ansträngningar måste göras för att iinternationella fora nå framgångar i bi- och multiateralaförhandlingar krävs mer av ansträngningar på den mycketlokala nivån -- vårt eget sätt att leva och bo. Avfallsberget,avloppsproblemen, energiförbrukningen osv. är samtligaexempel på frågor som i stor utsträckning hänger sammanmed boendet.Som boende har man rätt att kräva att få se resultat avsina ansträngningar för en bättre miljö, annars kännsarbetet meningslöst. Ett exempel på detta är attkommunernas taxesystem skall stimulera en resurssnål ochmiljövänlig livsstil. finns ofta en konflikt mellanmiljömål och den praktiska verkligheten. Kommunalaavfalls-, energi- och avloppsbolag har investerat ianläggningar och distributionssystem som kräver storavolymer för att bli lönsamma.Detta återspeglas i taxorna som ofta består av en stor fastdel som inte kan påverkas genom hushållning. På så sättskapas inbyggda spärrar för hushållning ochkretsloppstänkande. Detta har vi inte råd med i framtiden.På förslag av den socialdemokratiska regeringen fattaderiksdagen under föregående mandatperiod beslut om att gekommunerna ökad rätt att differentiera avfallstaxorna föratt stimulera källsortering av avfall. Trots attriksdagsbeslutet varit känt under större delen av 1991, harytterst få kommuner tagit initiativ i denna riktning.På va- respektive energisidan är initiativen om möjligtän färre. Möjligen kan detta förklaras med att vissa legalahinder fortfarande återstår.Enligt vår uppfattning är ett taxesystem som gynnarlägre förbrukning av energi och vatten och som stimulerartill minskad avfalls- och avloppsproduktion av strategiskbetydelse för att stimulera boende till ett miljövänligt ochresurssnålt handlande.Regeringen bör därför medverka till att en utvärderingoch uppföljning av resultatet av beslut omdifferentierade avfallstaxor genomförs.Källsortering av hushållsavfallEn enskild miljöfråga som, rätt eller orätt, fått stormassmedial uppmärksamhet , ärkällsortering av hushållsavfall. En viktig förklaring till detintresse som riktas mot detta problem är sannolikt attavfallet på ett så självklart sätt berör var och en av oss i vårvardag.Under de senaste mandatperioderna har mängder avstatliga och andra utredningar presenterats samt ett stortantal riksdagsbeslut fattats om den framtidaavfallshanteringen.Trots detta är tyvärr vår erfarenhet att det fortfarandeåterstår mycket av handling, inte minst i landets kommunerinnan vi når upp till de mål som slagits fast.Avfallstaxornas konstruktion motverkar, som tidigarepåpekats, ofta i praktiken en ökad källsortering, detta trotsriksdagens beslut om utökad källsortering avhushållsavfallet.Fortfarande finns också en stor osäkerhet om vadriksdagens beslut om källsortering verkligen står för.Reglerna och de ekonomiska villkoren för nyproduktionär oklara och verkar delvis mot målsättning. Detär t.ex. inte rimligt att sopsugsystem medges i nyproduktionjämsides med att kraven på utökad källsortering ställs.Det är vidare inte rimligt att tro att de nödvändigaombyggnationerna av såväl lägenheter sombostadsområden/insamlingssystem i främst äldrebostadsbestånd skall kunna ske, utan ytterligare bostadslåneller motsvarande, jämsides med att villkoren för ny- ochombyggnation drastiskt försämras. Här måste samhälletbestämma sig för vilket ben man skall stå på.Avsättningen av källsorterat avfall är ett annat välkäntproblem. Det blir i längden omöjligt att motivera de boendetill ökade ansträngningar och sortering om de utsorteradefraktionerna inte kommer till nytta. På detta område krävsomfattande initiativ från såväl stat och kommun som frånindustrin.Hittillsvarande erfarenheter från källsortering avhushållsavfall pekar på några punkter som särskilt viktigaför att åstadkomma ett lyckosamt resultat.För det första måste de boende få god och kontinuerliginformation om varför och hur man skall sortera.För det andra måste insamlingssystem vara enklaoch smidiga för de boende. De måste varaöverblickbara, möjliga att påverka och förstå.För det tredje måste den egna arbetsinsatsen ge lönför mödan. Dels i form av resurshushållning ochminskad miljöbelastning, dels i form av lägre avfallstaxajämfört med dem som ej källsorterar.Vi vill särskilt betona att betydelsen av hushållsnära ochöverblickbara insamlingssystem knappast kan överskattas.Mot denna bakgrund ser vi det som betydelsefullt att det avregeringen förutskickade beslutet om ''åtgärder påförpackningsområdet'' präglas av denna insikt.Det framstår, i det sammanhanget, som naturligt attbostadsorganisationerna ges möjlighet att påverka denkonkreta utformningen av de kommande reglerna.Självfallet innebär ökade krav på en väl fungerandekällsortering att lägenheter och bostadsområden kommeratt behöva förändras. Lägenhetsbeståndet är somregel inte anpassat för att utan svårigheter förvara sorteratmaterial i lägenheten. En stor del av de boende hardessutom långt till insamlingsutrymmen för papper, glas,miljöfarligt avfall osv. Denna praktiska verklighet avspeglarsig också i kraftigt varierande insamlingsresultat i olikabostadsområden, stadsdelar och kommuner.I den presenterade förpackningsutredningenbetonas vidare att de nödvändiga informationsinsatsernamed fördel kan genomföras av olika folkrörelser som t.ex.miljörörelsen, studieförbund och idrottsrörelsen. Vi utgårifrån att regeringen i beredningsarbetet också tillser att t.ex.bostadsrättsföreningar kan bli föremål för det ''aktivastödet'' som utredningen föreslår omfatta andrafolkrörelser.Avgifter eller skattFrågan om miljöavgift på osorterat avfall, eller somregeringen i budgetpropositionen väljer att uttrycka det,''avfallsskatt'' väcker såväl principiella som praktiska frågor.I miljöavgiftsutredningens () ursprungliga förslagförutsattes att intäkterna från den tänkta miljöavgiftenskulle tillfalla en särskild fond som skulle stödja insatsersom leder till ökad återvinning och förbättradavfallshantering.Ur principiell synvinkel är naturligtvis ett sådantställningstagande riktigt. De pengar som uppkommergenom miljöavgifter inom ''avfallssektorn'' skall självfalletåterföras till sektorn för att där komma till nytta i detutvecklingsarbete som ovedersägligen är nödvändigt.Det finns i detta sammanhang skäl att betona att de somi slutändan betalar avfallsavgiften är de boende. Det ärdärför rimligt att bostadssektorn ges möjlighet att utnyttjade förmodade resurserna för det forsknings- ochutvecklingsarbete som krävs för att lösa problem medinsamlingssystem, inte minst i det äldre bostadsbeståndet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en mer resurssnål ochmiljövänlig avfallshantering.