ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sk29 · 1992-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:129 Socialavgifter på vissa förmåner när förutsättningar för jämkning av förmånsvärdet föreligger, m.m. I propositionen föreslår regeringen huvudsakligenåtgärder i syfte att skapa ökad symmetri och enkelhet vadgäller frågor kring socialavgifter och jämkning av vissaförmånsvärden huvudsakligen kring bil- och kostförmåner,i taxirörelser m.m.I propositionen föreslås dessutom att de särskildabestämmelser som undantar anställdas aktieförvärv frånförmånsbeskattning utvidgas till att omfatta förvärv avaktier i börsnoterade företag.Detta motiveras med att regeringen avser att privatiseravissa statliga företag, och att de anställda bör få möjlighetatt bli delägare i de företag där de arbetar.Vänsterpartiet vänder sig mot regeringensprivatiseringsplaner och snabba utförsäljning av statligaföretag. Om regeringen driver igenom sina planer så bördock de anställda ges möjlighet att förvärva aktier på godavillkor.Propositionens överväganden i denna del är dock såknapphändiga att ev. följdverkningar i andra hänseenden ejkan överblickas på det underlag som presenteras ipropositionen. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med ett bättre beslutsunderlag och vänsterpartietyrkar avslag på propositionen i denna del.I ett avseende finns emellertid skäl att begränsamöjligheterna till att undanta aktieförvärv frånförmånsbeskattning. I anvisningarna tillkommunalskattelagen 32§ stadgas: ''Vid tillämpning av denna anvisningspunktjämställs styrelseledamot och styrelsesuppleant medanställd. ''Enligt mening talar övervägande skälmot detta synsätt. Det finns visserligen inget formelltförbud eller jävsförhållande mot att styrelseledamöter skallfå teckna aktier på särskilt gynnsamma villkor menförhållandet att det kan ses som att styrelseledamöternabeviljar sig själva förmåner och sedan även gynnasskattemässigt måste betraktas som tveksamt.Vänsterpartiet yrkar därför att ovan citerade passus uranvisningarna till 32§ i kommunalskattelagen utgår. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1991/92:129 vad avserutvidgningen av undantaget av anställdas aktieförvärv frånförmånsbeskattning,2. att beslutar att följande citerade avsnitt:''Vid tillämpning av denna anvisningspunkt jämställsstyrelseledamot och styrelsesuppleant med anställd'' utgårur anvisningarna till 32§ i kommunalskattelagen.
mot · GF02Sk30 · 1992-04-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:166 Ändring i tullagen och om vissa skattefrågor I propositionen föreslår regeringen att skatten på vinsteri vinstsparandet sänks till av vinstens värde. Denföreslagna sänkningen motiveras av att skattesatsen börvara på samma nivå som den för fysiska personerskapitalinkomster.Från Socialdemokraternas sida har vi motsatt oss densänkning av kapitalinkomstskattesatsen från 1 januari 1993som tidigare beslutat om. Vi har gjort det för atten sänkning av skattesatsen innebär att denfördelningspolitiska balansen i skattesystemet därigenomförändras i negativ riktning för vanliga löntagare iförhållande till kapitalägare.Vi anser i och för sig att skattesatsen för vinster ivinstsparandet och den allmänna kapitalskattesatsen börvara lika. Av främst fördelningspolitiska skäl och medhänsyn till de effekter på boendekostnaderna som densänkta kapitalskattesatsen har, anser vi att den beslutadesänkningen av kapitalskattesatsen i första hand böromprövas. Därmed skulle en sänkning av skattesatsen förvinster i vinstsparandet sakna aktualitet.Vi anser därför att regeringen bör återkommamed nytt förslag i syfte att åstadkomma likformighet mellande berörda skattesatserna. Detta bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattesatsen för olikakapitalinkomster.
mot · GF02So21 · 1992-04-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:105 Lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård I propositionen föreslås begränsning avförsöksverksamheten till en modell, därsjukvårdshuvudmannen utöver sitt ansvar för hälso- ochsjukvården även ges ett delansvar för utgifterna försjukpenning, rehabiliteringsersättning ocharbetsskadepenning. Regeringen ställer också i utsikt att enmodell, där också kommunernas socialtjänst ingår, kankomma att aktualiseras.Regeringen avvisar försök där ges ettvidgat ansvar. Värdet av försöksverksamheten begränsasdärmed avsevärt. Den kan ge svar på frågan om finansiellsamordning i praktiken kan ha effekter. Den kan inte gesvar på frågan hur den finansiella samordningen börutformas.I propositionen anförs att resultatet frånförsöksverksamheten skall tillställas den kommitté som skallgöra översyn av hälso- och sjukvårdens finansiering ochorganisation. I regeringens direktiv till utredningen ingåratt studera tre modeller, varav en skall vara enförsäkringslösning. I samtliga modeller skall belysas hursamordningen mellan sjukvård och sjukförsäkring kanutformas.Försöksverksamheten bör vidgas till att omfatta enmodell där man prövar om kan hauppgiften att svara för finansieringen av befolkningenshälso- och sjukvård. Att en sådan modell prövas har starktintresse inför kommande överväganden om hälso- ochsjukvårdens organisation. Att olika modeller prövas ökarvärdet av försöksverksamheten.I propositionen anges som ett motiv för att ej föreslåförsäkringskassemodell att det skulle leda till en delning avansvaret för hälso- och sjukvården. Försäkringskassanskulle ansvara för personer ochsjukvårdshuvudmannen för den övriga befolkningen.En sådan uppdelning är inte självklar. Tvärtom kan manhävda att ett sammanhållet ansvar för hela befolkningenshälso- och sjukvård liksom bör gälla. Att dettaansvar läggs hos i en försöksverksamhetger ett reellt prov på hur en försäkringsorganisation samlatförmår hantera de olika uppgifterna att svara förfinansieringen av sjukvård och ersättning förinkomstbortfall till följd av sjukdom eller skada.Om en i försäkringsmodell sjukvårdshuvudmannen tillkassan överför medel motsvarande de kostnader som denskulle ha haft för hälso- och sjukvård för invånarna iförsöksområdet kommer kassans omslutning att närafördubblas. Det blir inom den ramen som försäkringskassanhar att hantera kostnaderna för sjukersättning ochsjukvård. får då ett mycket tydligtincitament att ordna sjukvården på ett effektivt sätt för attklara hela befolkningens hälso- och sjukvård. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att pröva en modell därförsäkringskassan ges det samlade ansvaret förverksamheten.
mot · GF02So22 · 1992-04-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:105 Lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård En ökad samordning mellan den statligasocialförsäkringen och landstingens hälso- och sjukvårdkänns angelägen.Den proposition som lagts om en försöksverksamhet idetta syfte är därför välkommen.Föreslagen försöksverksamhet följer härvidlag uppintentionerna i regeringsförklaringen från i höstas.I många län, t ex vårt eget, finns politiska mål medsamma syfte.Det är dock viktigt att den försöksverksamhet som nuska inledas verkligen ger svar på de frågor som ställs.I det avseendet är regeringsförslaget ej tillfyllest. Det ärför detaljreglerat och för begränsande för de lokala ochregionala aktörerna och bör därför ses över.Vi har t ex erfarit att den försöksverksamhet somskisserats mellan och iKristianstads län avseende samverkan på ej kangenomföras i enlighet med den regionalt skisseradeuppläggningen. Regeringens förslag försvårar i stället föratt underlätta denna försöksverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående utformning avförsöksverksamhet om samordning mellan socialförsäkringoch hälso- och sjukvård.
mot · GF02So23 · 1992-04-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:107 Ny läkemedelslag m.m. Den nuvarande lagstiftningen som reglerar läkemedelger regeringen möjlighet att ge dispens från förbud motalternativ medicin som skall injiceras. Detta har inneburitatt injicerade alternativa mediciner, som detuppmärksammade THX, har kunnat användas av patientersom så önskar.Regeringen har förelagt förslag till en nyläkemedelslag. Enligt bland annat läkemedelsverketinnebär den nya lagen indirekt att regeringens tidigare givnadispenser automatiskt upphävs. Detta bör undvikas genomatt regeringen även ger dispenser för sammaalternativa injicerade mediciner som . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regeringens dispenser förinjicerad alternativ medicin.
mot · GF02So25 · 1992-04-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:107 Ny läkemedelslag m.m. Regeringens proposition om ny läkemedelslag m.m.innebär en anpassning av de svenska reglerna påläkemedelsområdet till det förslag om europeisktekonomiskt samarbete () som föreligger.På en punkt önskar vi göra ett förtydligande. Det gällerde kliniska prövningarna av nya läkemedel.I var vi tidigt ute när det gällde reglering avprövning av nya läkemedel på både djur och människor. Förklinisk prövning fordras t.ex. att mananmält prövningen till läkemedelsverket och dessföregångare ochstatens farmacevtiska laboratorium samt fått den godkändav en etisk kommitté.Bedömningen av de kliniska prövningarna omfattarsåväl kemisk-farmacevtisk som farmakologisk-toxikologiskoch klinisk värdering av eventuell nytta och risker medläkemedlet. Redan när den här verksamheten började insågman vikten av att handläggningen av ärendena inte fickfördröja igångsättningen av prövningarna. Till en börjankunde ett företag starta en klinisk prövning efterdet att en anmälan ingivits om myndigheten inte hört av sig.Denna tid har sedan utsträckts på grund av att ärendenablivit mer komplicerade och kraven på säkerhet höjts.Under den tid ärendena behandlats har de kunnatkompletteras med bedömningen från en etisk kommitté.Vi anser det angeläget med en noggrann bedömning avett läkemedels egenskaper innan det får prövas påmänniska. är det viktigt att bedömningen intedrar ut . Därför anser vi att det måste läggas fast entidsgräns, lämpligen , före vilkenläkemedelsverket måste ta ställning till ansökan. Det måsteockså vara möjligt att göra den etiska prövningen parallelltmed bedömningen hos läkemedelsverket. De etiskakommittéerna sammanträder relativt sällan och om man intekan arbeta med parallella bedömningar löper man risk attallvarligt försena igångsättandet av de kliniskaprövningarna. Det i sin tur kan leda till att intelängre är attraktivt som prövningsland vilket vore olyckligt.Det är alltid en fördel att de läkemedel som skall användasi den egna befolkningen också prövats i det egna landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handläggningen av de kliniskaprövningarna.
mot · GF02So28 · 1992-04-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:148 Förtroendenämndsverksamhet inom hälso- och sjukvården, m.m. I propositionen föreslås att tidigare lagstiftning omförtroendenämnder läggs fast i en ny lag och att sådananämnder även skall inrättas inom den kommunala hälso-och sjukvården.Utvärderingen av tidigare fungerande nämnder har visatatt erfarenheterna av nämndernas verksamhet varitpositiva. Utvecklingen i övrigt går mot en minskadspecialreglering och ökad frihet för kommunerna attinrätta de nämnder som anses behövliga och lämpliga.Det är ett steg i rätt riktning att verksamheten inte skallkunna läggas på redan befintliga nämnder. Nämndernasverksamhet skall enligt förslaget främst vara att ''främjakontakterna mellan patienterna och hälso- ochsjukvårdspersonalen samt att åt patienterna förmedla denhjälp som förhållandena kräver''. Detta innebär inte sällanatt ta del av klagomål rörande vård och behandling liksomatt kontakter vidarebefordras till de s.k.patientombudsmännen och hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd.De uppgifter som rent praktiskt kommit att åvila såväls.k. patientombudsmän som förtroendenämnder tangerarbåde kontroll- och tillsynsfunktioner, och sådana uppgifterbör inte ligga på personer eller nämnder tillsatta avvårdhuvudmannen. Uppgifter av ren kontaktkaraktärborde ligga på redan befintliga nämnder och kontroll- ochtillsynsfunktioner på andra, helt fristående organ som t.ex.socialstyrelsens tillsynsmyndigheter och HSAN.För att vidmakthålla en så stor integritet och frihet sommöjligt för förtroendenämndsledamöter bör huvudmanneninte välja personer, som sitter ilandstingsstyrelse/förvaltningsutskott, direktion,kommunstyrelse eller socialnämnd till ledamöter iförtroendenämnd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om valet av ledamöter tillförtroendenämnd.
mot · GF02So29 · 1992-04-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:148 Förtroendenämndsverksamhet inom hälso- och sjukvården, m.m. Propositionens innehållFörtroenderådsnämnderna ska vara en länk mellanpatienter och sjukvårdspersonal. Dessa nämnder harfunnits på försök . Regeringenföreslår nu att de blir permanenta.I propositionen finns även förslag om att kommunerna,som på försök och efter överenskommelse med landstingetövertagit primärvården, också ska få stå fördistriktstandvården.Utvärdering av försöksverksamheterVänsterpartiet har inget att erinra mot attförtroenderådsnämnderna blir permanenta organ. Vi troratt dessa kan bidra till en tryggare och bättre sjukvård.I stället vill vi ta upp behovet av en utvärdering av deomfattande frikommunförsöken med olika kommunalaverksamhetsformer varav nu regeringen öppnar förytterligare försök där kommunerna också kan ta överdistriktstandvården.Från början var det sagt att försöksverksamheten skullevara avslutad vid utgången av , och att regeringenefter det att den kommunalekonomiska kommittén avslutatsitt arbete skulle komma med ytterligare förslag tillförändringar i organisation och uppgiftsfördelning mellanstat, län och kommun.Vänsterpartiet anser att kommunförsöken ärmycket illa redovisade. I propositionen omfrikommunförsöken fanns bara enrapsodisk beskrivning och någon redovisning av positivaeller negativa resultat fanns knappast. Vi protesterade dåmot den dåliga redovisningen, och vi upprepar nu kravet påen seriös utvärdering av försöken. Den utvärdering somgjorts inom ger inte heller svar på hurkommunerna klarar nya arbetsuppgifter. Exempelvis finnsinget brukarperspektiv i dessa utvärderingar.Vi anser att regering och riksdag nu lägger påkommunerna mer och mer arbetsuppgifter som man inte vethur de klarar av som regeringen åderlåter dem påpengar och avkräver dem större rationalitet. Vi tror att detfinns en gräns för vad kommunerna kan ta till sig medkrympande ekonomiska resurser. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om hurkommunerna klarat frikommunförsöken enligt vad imotionen anförts om en seriös utvärdering av försöken.
mot · GF02T18 · 1992-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:130 Ökad konkurrens inom den kollektiva persontrafiken I propositionen föreslås en ny lydelse i 8 §yrkestrafiklagen som vi anser vara för svagt formuleradvarför vi härmed föreslår vår uppfattning.Förr i tiden kallades SJ för ''folkets järnväg''. Då åktevälbärgade människor bil och övriga åkte tåg. En vanlig familj har knappast råd att åka tåglängre sträckor. För dem som inte åker egen bil kanlångfärdsbuss vara ett ekonomiskt tilltalande alternativ. SJkräver upphandling av trafik på allt fler linjer som de anservara olönsamma. Förhoppningsvis kan en viss konkurensvitalisera SJ. Med anledning av dessa argument bör textenslydelse i 8 § yrkestrafiklagen vara: Om trafikhuvudman görsannolikt att ett sökt linjetrafiktillstånd kommer att bli tillavsevärd skada för redan etablerad trafik -- -- -- Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrad lydelse i 8 §yrkestrafiklagen där ordet avsevärd tillförs 8 §.
mot · GF02T19 · 1992-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:130 Ökad konkurrens inom den kollektiva persontrafiken Regeringens proposition 1991/92:130 bygger vidare påtrafikutskottets betänkande om statens inköp av olönsamjärnvägstrafik. Både betänkandet och propositionenöppnar vägar för en bättre persontrafik på järnvägarutanför stomnätet helt i linje med det arbete som t.ex.bedrivits i Bergslagen.Regionens förslag till framtida tågtrafik i Bergslagen harnu goda chanser att kunna förverkligas genom attupphandlingen föreslås kunna ske för tider upp till fem år.Detta är en förutsättning för att en utveckling skall kunnaske och ligger helt i linje med tidigare motion i denna fråga.Positivt är också att den ekonomiska ramen anges så attalla inblandade parter får klarhet i vilka regler som gäller.Propositionen kan bli den öppning som behövs för att gåfrån ord till handling för att förnya järnvägsresandet iSverige.På en punkt vill vi dock föreslå ett tillägg. Det gällertanken om förnyelse av den rullande materielen som är enabsolut förutsättning för att inte hela idén skall förfuskas.Propositionen föreslår att statens upphandlare inför T93skall pröva denna fråga, men då kan det tyvärr vara försent.Nya motorvagnar har lång leveranstid. Därför vore detlämpligt att redan nu använda utvecklingspengarna iupphandlingen för T92 till inköp i någon form av nyafordon. Detta skulle innebära att förnyelsen kan skesnabbare och att dessutom sysselsättning vidfordonstillverkningen i skulle åstadkommas.Det senare är inte minst viktigt i rådandearbetsmarknadsläge.Statens upphandlare av järnvägstrafik bör få i uppdragatt genomföra förhandlingar med berörda parteroch med årets utvecklingsmedel som grund inleda denförnyelse av den rullande materielen som är nödvändig fören bra framtida järnvägstrafik i bl.a. Bergslagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhandlingar om den rullandematerielen.
mot · GF02T20 · 1992-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:125 Förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /92 Alla partier i kommuner anser attutbyggnaden och förbättringen av kollektivtrafiken måsteges hög prioritet för att minska trafikträngsel och skonamiljön. En utbyggd kollektivtrafik och ett eventuelltinförande av biltullar minskar behoven av omfattandeinvesteringar i syfte att underlätta för privatbilismen. Vissainvesteringar i syfte att bygga bort flaskhalsar ochtrafikfällor i vägnätet kan dock bli nödvändiga.Eftersom ställt sig avvisande till attprioritera byggande av nya motorvägar iStockholmsregionen föreslår vi också att avslårregeringens hemställan om garantier om högst 200 000 000kronor för förberedelserna för utbyggnaden av trafikleder iStockholmsregionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag om att fåbemyndigandet att ställa garantier för förberedelsearbetenför utbyggnaden av trafikleder i förhögst .
mot · GF02T21 · 1992-04-21 00:00:00 — med anledning av revisorers förslag 1991/92:18 angående samordnad investeringsplanering för transporter Ny demokrati har med glädje läst förslag 1991/92:18 ochkonstaterar att uppmärksammat framför alltbristen i samordning vid planeringen vad gällerinfrastrukturinvesteringar.Vad vi skulle vilja förstärka rapporten med är densamordnade investeringsplaneringen. En samordnadinvesteringsplanering kräver, enligt vårt sätt att se det, attvåra verk slås samman till ett gemensamt transportverk.Framförallt vägverk, banverk och sjöfartsverk.Det eventuellt nya transportverket skall till regering ochriksdag lägga fram de förslag på infrastrukturinvesteringarsom skapar de bästa och billigaste transportalternativen föralla skattebetalare. Därefter skall regering ochriksdag lägga politiska synpunkter på förslagen med hänsynt ex till regionala hänsyn etc. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt regeringen med anledning av förslag 1991/92:18 börutreda om inte vägverk, banverk samt sjöfartsverk skall slåssamman till ett gemensamt transportverk.
mot · GF02Ub64 · 1992-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:95 Valfrihet och fristående skolor I regeringens proposition 1991/92:95 om valfrihet ochfristående skolor föreslås ett tillägg till skollagens 9 kap.med en 4a § där det stadgas efter vilka principertilldelningen av medel från kommunen till fristående skolorskall göras. För varje elev skall ett belopp utbetalasmotsvarande den genomsnittliga kostnaden per elev ikommunens grundskola föregående kalenderår. Från dettafår kommunen göra ett avdrag på högst 15 procent.Det är väl känt att kostnaden per elev varierar bl.a.beroende på vid vilket stadium i man görberäkningen. Lågstadieeleven kostar i medeltal mindre änmellanstadieeleven som i sin tur ger en lägre kostnad änhögstadieeleven.Skolorna är mycket olika organiserade i kommunerna.På en del orter finns samtliga eller två stadier integrerade isamma skola. I andra fall är de olika stadierna lokaliseradevar för sig. Andelen elever på olika stadier kan dessutomväxla mellan olika skolor.Om då den genomsnittliga kostnaden räknas på allaelever i innebär det att en friståendelågstadieskola relativt sett skulle tilldelas mer pengar perelev än en fristående högstadieskola och vice versa. För attundvika denna snedfördelning bör den nämnda paragrafenfå en lydelse där det framgår att kommunen skall utgå frånden genomsnittliga kostnaden per elev på varje stadiumi stället för i hela . Elevantalet på varjestadium i den fristående skolan skall ligga till grund förmedelstilldelningen. På det sättet kommer de medel, somfristående skolor tilldelas, att vara mer i nivå medkommunens egna kostnader för elever på motsvarandestadier. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stadierelaterad tilldelning avmedel till fristående skolor.