mot · GF02Ub507 · 1992-01-27 00:00:00 — fortsatta ställning som högtståendeindustrination står och faller med vår förmåga att skapa ettsamhällsklimat som gynnar entreprenörskap och framväxtav initiativrika individer. Initiativ som kan bidra till ensådan utveckling är därför angelägna, inte minst i rådandekonjuktur.Industriell utveckling på högteknologisk nivå berorstarkt av tillgången på välutbildad arbetskraft. Denkontinuerligt stigande teknologinivån inomindustriproduktionen har emellertid inte enbart krävtvälutbildad arbetskraft, den har även medfört ett störreberoende av företagsextern kunskap. Kontakten medteknisk forskning och utveckling vid högskolor ochuniversitet har därför fått en större betydelse för företagensutveckling. Denna ökade kontakt har verkatstimulerade på nybildningen av företag på högskoleorterna.Den intensiva framväxten av forskningsnäraföretag på högskoleorterna var i sin intensitet en dittillsokänd företeelse och har på sätt och vis bildat grunden fören ny entreprenöriell anda vid våra universitet ochhögskolor.Entreprenörer är och har i det långa perspektivet alltidvarit ett av basfundamenten för ekonomisk framgång. Nunär konkurrensen från omvärlden hårdnar ochkunskapskraven ytterligare skärps är det av yttersta vikt attvi förmår vidareutveckla högskolans innovationsklimat såatt en fortsatt god tillgång på välutbildade ochentreprenöriellt inriktade individer säkras. Frågan blir dåhur detta kan göras.Erfarenheter många nya företag medrötter i forskande miljöer visar att tillgången på s.k.riskkapital är en viktig faktor för affärsidéers utveckling.Den kortsiktighet som då visades från investerarnas sidaindikerade ett slags finansiell generationsklyfta. Det varinte nya standardprodukter som investerarna erbjöds utankunskapstäta högteknologiska produkter. Detta nya kundekapitalmarknaden inte hantera. Ofta saknades kanske intekunniga bedömare men dessa satt i många fall alldeles förlångt från skeendet och entreprenörerna. Inte sällantvingades därför företagen att söka uthålligt kapitalutomlands.Idag när kapitalmarknaden i det närmaste fullständigtvänt företagen ryggen slår detta speciellt hårt motinnovatörer och entreprenörer. Lägger vi därtill detteknologi- och finansieringsgap som karaktäriserarforskningsnära affärsidéer inser vi att läget för dessa nunärmare sig ett lågvattenmärke. Utvecklingsfonder,och riskkapitalbolag har i den turbulenta situationsom nu råder liten eller ingen potential att ge stöd tillutveckling av forskningsnära affärsidéer. I de allra flesta fallkrävs också att entreprenören satsar av det nödvändigautvecklingskapitalet, vilket i många fall är en renomöjlighet.För att kunna ge adekvat stöd tillentreprenörer och idérika människor är det nödvändigt attvara nära skeendet, d.v.s. att ha god kontakt medforskningsmiljön inom högskolan. Därför börhögskoleinterna funktioner i betydligt högre utsträckningän tidigare stödjas och anlitas. Dessa har betydligt bättreförutsättningar att utveckla det entreprenöriella klimatetinom högskolan än många andra aktörer. Exempel påsådana högskoleinterna aktörer är kontaktsekretariaten.Den av universitets kontaktsekretariat författaderapporten ''Så föds företag ur forskning -- exempel frånUppsala'' visar med önskvärd tydlighet att så är fallet.Kontaktsekretariaten bör alltså kunna utgöra en förstaviktig instans för såväl ekonomiska som andra stödinsatsermed syfte att utveckla nya högteknologiska företag urhögskolans forskning. Mitt förslag är att uppdraråt regeringen att i första hand ta upp en diskussion medledningarna för högskolor med fast forskningsorganisationom en försöksverksamhet gällande finansiellt stöd tillentreprenörer och nya företag med affärsmässigt lovandeidéer i initiala stadier. Det är min uppfattning attkontaktsekretariaten borde kunna spela en mycket viktigroll vid fördelning av det åsyftade stödet. Hurverksamheten närmare skall organiseras får bedömasutifrån varje enskild högskoleenhets förutsättningar ochresurser. Högskolorna bör dock på lämpligt sätt samarbetamed eftersom f n har och STU haft fortlöpandekontakt och samarbete med kontaktsekretariat i frågor omteknisk och affärsmässig utveckling av nya idéer och nykunskap. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av riktlinjer förbeslutskompetens och resurser bl.a. till högskolornaskontaktsekretariat för att utveckla nya högteknologiskaföretag ur högskolans forskning.