ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Bo522 · 1992-01-27 00:00:00 — Stadsplanelagt boende med möjlighet till djurhållning Urbaniseringen har medfört att många människor somär intresserade av djur förlorat möjligheten att odla dettaintresse. De flesta tätortsboende kan ha fiskar, burfåglar,katt eller hund. Har man intresse av större, djur får manbosätta sig på landet.Även på landsbygden är möjligheterna begränsade närdet gäller möjligheten att förvärva ett mindre jordbruk. Ijordbrukets rationalisering har antalet jordbruksenheterständigt sjunkit. fanns nära 100 000jordbruk i storleksordningen 2--5 ha. I slutet av 80-talethade dessa reducerats till under 16 000. I jordbruketsrationalisering har näringens behov av åkermarkprioriterats framför som kunnat användas förfritidsändamål.I den nu pågående omställningen av jordbruk betalaslantbrukarna för att tas bort frånlivsmedelsproduktionen. överförs ibland också tillskogsproduktion. I detta läge borde man från samhälletssida se mer positivt på fastighetsbildning där de boende ägeräger som kan användas för den boendesfritidsintresse. Lämplig storlek på sådana fastigheter kundevara 5 000 till 30 000 kvm. När det gäller avstyckning avfastigheter på landsbygden finns nu en mera positiv syn.Lokaliseringen av arbetsplatser och behovet av ettboende nära service gör att de flesta bor i tätorter. Detborde därför finnas ett intresse för mindre byar medmöjlighet till djurhållning i omedelbar närhet till staden.Planmässigt skulle man där det bedöms lämpligt kunnaplanlägga bebyggelse om en 10--20 fastigheter på i storleken5 000--30 000 kvm. På dessa fastigheter skulle man sedankunna hålla såväl smådjur som hästar. Vill man ha en bralösning, både vad avser gemensamma ekonomibyggnaderoch ur sanitetssynpunkt, finns det behov av välgenomtänkta lösningar. Framtagningen av dessa kan orsakaen del kostnader. Sedan man väl hittat bra lösningar bordefortsatta byar kunna byggas till överkomliga kostnader.Vad staten skulle kunna bidra med är att anslå medel förtillkomsten av ett par försöksbyar. Förslagsvis börupphandlingen av dessa kunna ske på tävlingsbasis. Medelborde kunna tas dels från omställningsstödet, dels frånmedel som avsatts för beredskapsarbeten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksbyar med möjlighet tilldjurhållning och mark för trädgårdsodling.
mot · GF02Bo524 · 1992-01-27 00:00:00 — Rätten att utvinna vissa förnybara naturresurser När det gäller utvinning av förnybara naturresurser finnspå en del områden speciallagstiftning, där rättsfrågornahanteras i samlad form. Som exempel kan nämnasVattenlagen (1983:291) och Energitorvlagen (1985:620)som i samlad form reglerar frågor kring vattenföretag ochtorvtäkt. Beträffande ''nya'' energiformer som vind,solinstrålning, värme från luft och mark samt rätten till''växtkraft'' eller att utnyttja biomassa saknas ännumotsvarande rättsregler. Detta leder till att frågor somberör dessa blir administrativt svårhanterade för bådemyndigheter och andra berörda. I de fall ärendenöverklagas kan det ta att reda ut vad som sägs i enrad olika lagar och samordna deras rättsverkan. Avovanstående skäl behövs en översyn och förmodligenkomplettering av gällande lagstiftning för att bättre ochsäkrare kunna klargöra, vad som gäller t.ex. beträffandemiljöfrågor, ersättning för eventuellt intrång o.s.v. för deovan uppräknade förnybara energiformerna. Vattenlagentorde därvid i flera avseenden kunna tjäna som förebild.Vattendomstolar på olika nivåer borde kunna få i uppdragatt hantera även dessa spörsmål. Vattendomstolarnahanterar likartade frågor på vattensidan. Ominte denna översyn och samordning av rättsregler sker, finnsrisk för att introduktionen av de förnybara energiformernaförsvåras och fördröjs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av samlad lagstiftningom rätten att utvinna vissa förnybara naturresurser.
mot · GF02Bo601 · 1992-01-27 00:00:00 — Ersättning vid skada av varg Vargen är fridlyst i vårt land i enlighet med den s.k.Bernöverenskommelsen om utrotningshotade djur.Det händer ibland att vargar river husdjur ochtamboskap, t.ex. får och getter. Sådana händelser har t.ex.inträffat i , där det finns en vargstam och någonkringstrykande varg. Vid vargrivning utgår ersättning viaStatens till djurägaren.Det förekommer även hjortuppfödning, varvid hjortarhålls inhägnade. Även i sådana fall har det förekommit attvarg har rivit djur, men i dessa fall erhålls ingen ersättningberoende på att dessa djur inte räknas som tamboskap. Detborde vara skäligt att ersättning utgick till djurägaren äveni dessa fall. För djurägaren kan ett rivet djur innebära enkännbar förlust. Regeringen bör pröva möjligheterna attlåta ersättning utgå även i sådana fall som relaterats ovan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att pröva möjligheterna att geersättning när hjortar rivits av varg eller annat fridlystrovdjur, och djuren hållits inhägnade.
mot · GF02Bo603 · 1992-01-27 00:00:00 — Rennäringen lider av stagnation i , samtidigtimporterar vi renkött från . Det ärnationalekonomiskt vansinne, att ha ett gående skafferi inorra som inte brukas på ett tillfredsställande sätt.Med anledning av 1990:6 slakt av tamboskap, och 1990:8renslakt, är det svårt för de enskilda samebyarna, att på ettgodkänt sätt besiktiga, slakta och ta hand om djuren ute iterrängen. Det har också visat sig att det är olönsamt atttransportera levande djur till de stora slakterierna.Det finns anledning att se över möjligheterna, att genominvesteringsstöd eller annan stimulansåtgärd skapaförutsättningar för ett antal samebyar att gå ihop för attkunna köpa ett av livsmedelsverket godkänt mobiltslakteri. Uppskattningsvis skulle 10 stycken mobilaslakterier täcka den svenska rennäringens behov.En satsning på detta skulle kunna ha många gynsammaeffekter, såsom att vi slipper importera och blir iställetsjälvförsörjande. Vi slipper ge en hel del samer bidrag iolika former. Troligen kan det stimulera bygden tillytterligare småföretagssatsningar. Det skulle vara bra förstorstadsregionerna i , att kunna handla kötttill ett lågt pris, inte minst de många barnfamiljerna somidag ej har råd att ha kött på matbordet så ofta.Enligt uppgift ser företrädare för samerna positivt påförslaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att se över möjligheterna förstartstöd eller andra stimulansåtgärder till mobila slakterier.
mot · GF02Fi301 · 1992-01-27 00:00:00 — För socialdemokratin utgör den kommunalasjälvstyrelsen en hörnpelare i demokratin.Kommunindelningsreformer m.m. har vidtagits för attförbättra den kommunala självstyrelsen. har nyauppgifter därmed kunnat läggas på kommunerna. På grundav olikheter och varierande förutsättningar har nykommunallag antagits och styrsystemen moderniserats såatt den kommunala friheten och därmed ansvaret ökat.Kommunerna står således i viktiga avseenden välrustade för tunga välfärdsuppgifter under 1990-talet.Sverige behöver självstyrelse och den lokalaanpassning och variation det medför i välfärden.På grund av de ekonomiska problem som den tidigaresocialdemokratiska regeringen ställdes inför beslutaderiksdagen att införa ett tillfälligt två-årigt skattestopp. Dettavar ett allvarligt, men tillfälligt ingrepp i den kommunalasjälvstyrelsen.Den Bildt-ledda regeringen har inlett enindragningspolitik gentemot kommunerna. För 1993betyder det indragningar från kommunerna till staten på 7,5milj.kr. Enligt finansplanen skall kommande budgetarinnehålla nedskärningar i storleksordningen 10 -- 15miljarder. Det har inte sagts hur mycket som då kommer attberöra kommunerna.Det är sannolikt inte möjligt för kommunerna att klarakvalitén och rättvisan i sina åtaganden med en sådanekonomisk politik.I regeringsförklaringen signaleras en''valfrihetsrevolution'' och i barnomsorgen infördesmöjligheten att starta eget. Vi utgår därför ifrån attregeringen kommer att fullfölja riksdagsbeslutet om attupphäva det tillfälliga två-åriga skattestoppet. Detta delsmed tanke på valfrihetspolitiken, dels och framförallt medtanke på att beskattningsrätten är så betydelsefull för denkommunala självstyrelsen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den kommunalabeskattningsrätten.
mot · GF02Fi302 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringen förutsätter i finansplanen att statsbidragentill kommuner och landsting minskar med 3,8 miljarderkronor l993. Avsikten är att härigenom uppnå nolltillväxtinom kommunsektorn. Beräkningar, som gjorts i flerakommuner tyder på att besparingen i stället leder tillvolymminskning.Risken är stor att statsmakterna genom dennaminskning av statsbidragen äventyrar både omfattningenoch kvaliteten i vården, omsorgen och utbildningen. Detgäller särskilt den kvalitetsförbättring av vården om de allraäldsta, som det s.k. ÄDEL-beslutet förutsatte.När verksamheten totalt minskar blir det närmastomöjligt att skapa utrymme för kvalitetsförbättringar inomnågot område. Kommunerna får genom de stora sparkraveninte möjlighet att spela den viktiga roll för sysselsättningen,som bl.a. angelägna investeringar inom kommunsektornskulle betyda. Risken är i stället att kommunerna tvingas attminska antalet anställda och därigenom spä på en redanmycket allvarlig arbetslöshet.Den kommunalekonomiska kommittén föreslår attkommunsektorn fr.o.m. l993 tilldelas ett allmänt, ickespecialdestinerat statsbidrag, beräknat utifrån de enskildakommunernas skatteunderlag och struktur. Förslagetunderlättar för kommunerna att utforma sin verksamhetutifrån lokal kunskap och behov. Det försvårar dock förstatsmakterna att vid budgettillfällena överblicka depraktiska konsekvenserna av olika anslagsnivåer förangelägen service.Det är därför av största vikt att det nyastatsbidragssystemet och statsbidragen i l992/budgetbaseras på säkrast tänkbara uppgifter om budgetutrymmetför såväl kommunsektorn som helhet som enskildakommuner.Det finns en mycket stor skillnad mellanregeringens bild av kommunsektorns utrymme ochde uppgifter, som presenteras av SvenskaKommunförbundet.Detta försätter riksdagsgruppen i en mycket svårsituation. Det blir omöjligt att överblicka de faktiskakonsekvenserna för kommunsektorn och därigenom för såviktiga delar av välfärden som barn- och äldreomsorg ochskola.Innan slutligt tar ställning till statsbidragen förl993 måste en säkrare bedömning och analys av dekunskaper, som finns hos kommunförbunden ochfinansdepartementet presenteras för . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en säkrare analys avkommunsektorns utrymme .
mot · GF02Fi303 · 1992-01-27 00:00:00 — Om man jämför med de regler för statsbidrag som gällde1981 så har genomstatliga indragningar förlorat ett belopp motsvarande 7kronor och i kommunalskatt. Motsvarandegenomsnittssiffra för alla kommuner och landsting var 4kronor och . (Beräkningen gjord av Göteborgsstadskansli. )Enligt en utredning gjord av -- ''Kommunerna och skattereformen''-- är vid sidan av ,och några norrlandskommuner, relativt sett, dvsräknat per skattekrona, mest drabbat av skattereformen.Förlusten för beräknas 1993/94 motsvara 2.45 och1995 1.89 per skattekrona.Det förslag som också lagts av kommunalekonomiskakommittén är också starkt negativt för -- ''endödsdom för som fungerande samhälle'' -- för attcitera kommunstyrelsens ordförande (). Till detta kommer de 25 miljoner 1992 och 570miljoner 1993 som regeringens förslag till statsbudgetberäknas beröva kommunen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hänsyn måste tas tillGöteborgs kommuns extrema problem vid de kommandebesluten om kommunernas ekonomi.
mot · GF02Fi403 · 1992-01-27 00:00:00 — Statistik över kooperativ verksamhet Behovet av en väl utvecklad kooperativ statistik harunderstrukits genom de senaste årens ökade intresse förkooperativa lösningar inom en rad olika samhällsområden.Särskilt har detta kommit till uttryck i samband medutveckling och förnyelse kring kooperation och offentligsektor. Bristande statistik inom området gör att det är svårtatt få en överblick av utvecklingen. Dessutom försvårasmöjligheterna att utveckla ny kooperation om statistiken ärofullständig. Statistik över kooperativ verksamhet somdrivs som ekonomiska föreningar kan erhållas regionalt pålänsstyrelserna. Genomförda studier hos länsstyrelsernavisar dock på brister i deras hantering av denna statistik.Metoderna för statistikredovisningen skiljer sig ocksåmellan länsstyrelserna, vilket gör det omöjligt attsammanställa och jämföra olika data.Verksamhet som drivs i aktiebolagsform sammanställsoch redovisas enhetligt av statliga myndigheter. Därigenomkan man kontinuerligt följa antalet nybildningar, konkurseroch utvecklingen inom olika branscher. Ett avgörande skälför att inte ta fram statistik kring kooperativ verksamhet harvarit av ekonomisk karaktär. Utifrånkonkurrensneutralitetsbegreppet bör samhället speglautvecklingen inom både de privata associationsrättsligaformerna liksom de kooperativt inriktadeassociationsformerna. Medel för denna statistikbearbetningbör därför mer rättvist fördelas mellan de olikaassociationsformerna och verksamheterna.Dessa skäl talar enligt vår uppfattning för att Statistiskacentralbyrån i samarbete med kooperativa rådet får iuppdrag att se över möjligheterna att i den officiellastatistiken också samlat redovisa de kooperativaverksamhetsformerna.Kooperationens betydelsefulla samhällsroll har erkäntsinom EG. I officiell EG-terminologi talar man om den''sociala ekonomin''. Vid toppmötet i bekräftadeEG den stora roll man tillmäter den ''sociala ekonomin''genom ett särskilt protokoll.EG-kommissionen redovisar numera kooperativasektorn i EG:s årliga industrirapport. Detta kommer attpåverka behovet av uppgiftslämnande och statistik.Detta understryker ytterligare behovet av att det inledsett arbete med att ta fram adekvat och heltäckande statistikvad gäller de kooperativa verksamhetsformerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statistik över kooperativverksamhet.
mot · GF02Fi404 · 1992-01-27 00:00:00 — För att mäta prisutvecklingen i utarbetarStatistiska centralbyrån och Statens pris- ochkonkurrensverk ett konsumentprisindex. KPIfastställs av regeringen och används som officiellt mått påde totala prisökningarna i konsumentledet i . KPIanvänds i många sammanhang. När löneökningarna för ettår blir kända dras KPI-ökningen för motsvarande periodifrån och vi får ett mått på reallöneförändringen. KPI liggerockså till grund för bl.a. uppräkningen av basbeloppet. Idebatten om ekonomi jämförs inflationen i andraländer med KPI.Allt eftersom inflationen kommit att spela en större rolli samhällsdebatten blir det allt viktigare att vi får ett såkorrekt mått som möjligt på prisökningarna. På någrapunkter är det därför viktigt att KPI förbättras.KPI skall vara ett så kort mått som möjligt påprisförändringarna. Därför är det inte bra att det finnsgrupper av varor och tjänster som inte finns med. Ett parprocent av den privata konsumtionen saknas i KPI.Huvudsakligen rör det sig om utgifter för olika typer avtjänster. Saknas gör bl.a. arvoden till advokater och andrajuridiska och kamerala tjänster, resebyråernas provisionersamt de omdiskuterade avgifterna inom bankerna. SCB börges i uppdrag att revidera sättet att beräkna KPI medhänsynstagande till detta.Inflationsutvecklingen har kommit att betyda allt mer,särskilt när man försöker avgöra om ett hushåll fått sinekonomi realt förbättrad eller försämrad. För att kunna avgöra detta bör SCB som komplement till KPIockså redovisa hur priserna förändrats för några olika typerav hushåll. Sådana s.k. kategoriprisindex finns redan i bl.a.USA. De bör utgå från den konsumtion som finns i olikahushåll beroende på skilda bostadsorter,hushållssammansättning och inkomstnivåer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar av beräkningssättetav konsumentprisindex (KPI),2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om komplettering av KPI med s.k.kategoriprisindex.
mot · GF02Fi405 · 1992-01-27 00:00:00 — Slopande av folk- och bostadsräkningen har genomförts en folk- och bostadsräkningoch det insamlade materialet håller på att färdigbehandlas.Jag anser att detta bör vara den sista folk- ochbostadsräkningen som genomförs på detta sätt. I vårt landfinns erforderliga uppgifter tillgängliga utan det omfattandeinsamlande som FoB-arbetet innebär. Det gäller också attklart begränsa uppgiftsinsamlandet, som berör enskildapersoner. Detta arbete kostar dessutom mycket pengar förkommunerna.Många människor är negativa till FoB-arbetet. Somligakänner sig kränkta över att behöva lämna in uppgifter somman menar inte angår myndigheterna. Det finns allanledning att visa respekt för dessa uppfattningar.När frågan senast behandlades i hänvisaderiksdagsmajoriteten till den parlamentariskt sammansattastatistikkommissionens arbete. Jag anser att tiden nu ärmogen för riksdagsbeslut i frågan och föreslår att riksdagenbeslutar att folk- och bostadsräkningen i sin nuvarande formskall avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att folk- och bostadsräkningen isin nuvarande form avskaffas.
mot · GF02Fi406 · 1992-01-27 00:00:00 — Stadsbyggandet i och dessomedelbara närhet har dominerats avtillkomsten av nya kontorshus. Dessa har ofta haft en skalaoch en utformning som avvikit från övrig bebyggelse.Kontoriseringen har lett till förhållandevis fler arbetsplatseri innerstaden som därigenom fått en sämre miljö med merensidiga områden och ökat resande.I dag står kontor tommai regionen. Trots det finns planer på att bygga ytterligareflera miljoner kvadratmeter ny kontorsyta. På grund avlågkonjunkturen och den stora andelen arbetslösabyggnadsarbetare är risken stor att man söker komma igångmed nya byggen även då de innehåller kontor.Det finns just nu en unik chans att komma tillrätta medkontoriseringen. I detta sammanhang har staten möjlighetatt medverka till att får en bättrebalans mellan bostäder och kontor.Ett exempel är fastigheten på Karlavägen.Byggnaden har till stor del tömts genom skolöverstyrelsensavveckling och andra statliga myndighetersomorganisation. Där skulle bostäder kunna byggas. Detfinns även andra exempel på fastigheter/tomter som ägs avstaten men som skulle kunna användas på annat sätt.Byggnadsstyrelsen bör ges i uppdrag att se över vilketlokalbehov som finns för statliga myndigheter, hur man kanutnyttja befintliga lokaler i staden på mest effektiva sätt ochtill lägsta möjliga kostnad.Genom förhandlingar med skulle ettsamlat grepp kunna tas om hur ett effektivare utnyttjandeav kontorslokaler kan ske och vilka tomter/fastigheter somskulle kunna överlåtas till staden. Dessa skulle då kunnarivas och/eller byggas om till bostäder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inventering av statenslokalbehov i innerstad2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhandlingar med Stockholmsstad om överlåtelse av överflödiga lokaler, t.ex.Garnisonen.
mot · GF02Fi409 · 1992-01-27 00:00:00 — En ny låg- och höginkomstutredning Vid riksdag yrkades i ett antal motioner påsärskild utredning om låginkomsttagarna och derasproblem. Utredningen kom att få en central ställning isamhällsdebatten när dess resultat nådde offentlighetengenom delbetänkanden (SOU 1970:34 och 1971:39) samtutkast till kapitel i slutbetänkandet. Till uppmärksamhetenbidrog att utredningen förhindrades att lämna sittslutbetänkande.Låginkomstutredningen tillkom då denekonomiska tillväxten varit synnerligen god.Många såg det som problematiskt att standardhöjningeninte hade lett till minskade välståndsklyftor. Så utgavexempelvis det socialdemokratiska studentförbundet enantologi om detta med inlägg av bland andra VillyBergström, och har hänt ? Många statistiska sifferserierpekar mot minskande skillnader men ökandeunder 80-talet. Detta gäller både mellan olikalöntagargrupper, mellan kvinnor och män samt mellanlöntagare och kapitalägare. har ocksåinvandrarna fått en sämre ställning på arbetsmarknaden.Allt större belopp betalas ut i socialbidrag.Till skillnad från den gamla låginkomstutredningen börden nya också uppmärksamma höga inkomster ochförmögenheter. Vilka grupper fick det bättre ? Vilka vann och vilka förlorade på den avregleradepenning- och kreditmarknaden samt på börsuppgången.Utredningen bör kunna hämta sitt material till stor delfrån redan gjorda undersökningar som Undersökningen avLevnadsförhållanden () och av Hushållens Inkomster(HINK) vid . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär tillsättande av enutredning om låga och höga inkomster enligt vad i motionenanförts om behovet av att studera inkomstfördelningenseffekter i olika befolkningsgrupper.
mot · GF02Fi410 · 1992-01-27 00:00:00 — har () ett pargånger låtit genomföra storapartisympatiundersökningar. Tyvärr stoppade 1981 dendåvarande borgerliga regeringen dessa undersökningar,vilka emellertid kunde återupptas sedan efter1982 års val fått en ny majoritet.Föregående år hotades återigen undersökningarna menräddades av finansutskottet med uppgiften till SCB attuppdragsfinansiera maj-undersökningen 1992. SCB har nuprövat möjligheten att uppdragsfinansierapartisympatiundersökningen men har inte funnit det möjligtför närvarande. Därför borde regeringen under våren 1992bevilja SCB , så att maj-undersökningen kangenomföras.Ett argument för att lägga ned SCB:spartisympatiundersökningar är att sådana undersökningarändå görs. Man bortser då från att en del av dessaundersökningar är hemliga och att delvis kommersiellaintressen ligger bakom.SCB-undersökningarna är de överlägset mestomfattande. Det innebär att det också blir möjligt att göralångtgående särredovisningar. Det råder full insyn i demetoder som används och SCB-undersökningar kan ocksåtjäna som korrektiv till andra metodmässigt svagareundersökningar. Småpartier som inte har råd att bekostaegna undersökningar har särskild glädje av SCB-undersökningarna, som också har mycket stor betydelse förden politiska opinionsforskningen.Det finns en rad nya faktorer som måste vägas in.Sverige befinner sig i ett s.k. systemskifte. Etableradepartier står inför nya utmaningar och nya partier har inträttsom maktfaktorer, så att väljarnas rörlighet ökar. I ettsådant läge är det viktigt att seriösa mätningar avpartisympatiernas fördelning och förändring står tillallmänhetens förfogande.Det blir dessutom allt vanligare att olika penningstarkaintresseorganisationer och sammanslutningar genom attanlita opinionsundersökningsföretag försöker speglastämningar och attityder bland allmänheten, som ett stödför sina uppfattningar. Det framstår som allt viktigare attobjektiva mätinstrument av väljaropinioner behålls och attundersökningar inte i huvudsak blir ett medel att påverkaopinionen.Sverige står inför en folkomröstning angåendemedlemskap i denna är det värdefullt att kunnafölja väljarnas attityder och engagemang i EG-frågan.Detta skulle kunna ske med hjälp av SCBspartisympatiundersökningar.Det finns således många skäl för att ge SCBmöjlighet att fortsätta den här typen av undersökningar. Viföreslår därför att SCB beviljas . förpartisympatiundersökningar /93. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att anslå . till statistiskacentralbyrån till partisympatiundersökningar /93.