mot · GF02A414 · 1992-01-27 00:00:00 — Den framtida utvecklingen av samhället, av Gävleborgslän, bygger på att förutsättningar till självständig utvecklingoch ett eget liv skapas, inte bara för männen utan isynnerhet för kvinnorna. De unga kvinnorna flyttar ibetydligt större utsräckning än de unga männen. Dettaberor bl.a. på den ensidiga arbetsmarknaden och enbristfällig social miljö.Gävleborgs län har många orter med ensidigt näringsliv.Uppdelningen i en manlig och kvinnlig arbetsmarknadskapar problem. I många av bruksorterna med entraditionell industri har företagen svårt att rekryterakvalificerad personal på grund av brister på jobb förmedflyttande. Bristen på jobb för kvinnor har lett tillarbetslöshet bland kvinnor och till en stor utflyttning.Speciellt viktigt för kvinnor i är attmöjligheterna till arbete och utbildning inte försämrasytterligare. av kvinnorna återfinns inom denoffentliga sektorn. Det finns en stor oro bland kvinnornanär den borgerliga regeringen nu föreslår storabesparingar , minskade statsbidrag till kommuner ochlandsting. måste alla möjligheter tas tillvara för att gekvinnor möjlighet till andra sysselsättningar.Kooperativa utvecklingscentraEn väg att gå är att ge kvinnor möjlighet att bildakooperativ inom vård och omsorg. Även för sysselsättningpå landsbygden kan kooperativ vara ett utmärkt alternativ.För att man ska få reella möjligheter att starta och drivakooperativ måste det finnas fullgoda möjligheter att fåutbildning, rådgivning och även visst initialstöd.På många håll i landet finns lokala kooperativautvecklingscentra (LKU) och i har precispåbörjats ett projekt för att undersöka förutsättningarna attstarta ett sådant. I årets bugetproposition har en mindresumma reserverats för dessa men den är långt ifråntillräcklig. Det finns starka skäl för att större summaavsättes för dessa så att både befintliga och LKU underuppbyggnad ges reella möjligheter att bedriva verksamhet.Förslagen i Nykooperativa utredningen bör snarastgenomföras.Kvinnliga resurspersonerUtvecklingsfonder och näringslivsorganisationer hoskommuner är i huvudsak inriktade på att ge råd till företagi branscher som domineras av män och som sysslar medtillverkning. Kvinnor finns oftast inte i dessa branscher,deras huvudsakliga områden återfinns inom service, vårdoch hantverk. Det är områden som inte betraktas likaväsentliga som tillverkande företag och följaktligen vändersig kvinnor inte heller till de etablerade organisationerna.I finns projekt både hosUtvecklingsfonden och på några kommunersnäringslivsorganisationer med kvinnliga rådgivare somsärskilt skall ägna sig åt kvinnliga företagare.Erfarenheterna visar att när denna resurs finns så finns detplötsligt också ett stort behov av dessa. Många kvinnligaföretagare har fått råd, hjälp att starta eget, och en anpassadutbildning som gjort att man nu driver egna företag.Slutsatsen är att det behövs särskilda resurspersoner påutvecklingsfonderna och i kommunerna som ägnar sig åt dekvinnliga företagarna.Direktiv och resurser för jämställdhetI flera av läns kommuner finns ocksåsärskilda kvinnoprojekt som med olika inriktning ägnar sigatt främja kvinnors möjligheter till utbildning och arbete.Alla erfarenheter visar här att så fort det finns en personsom kan ägna sig åt att lyfta fram och belysa kvinnorssituation så händer det också saker. Nya utbildningarkommer till stånd, kvinnor får råd och positiv stöttning tillförändring och vågar börja att förändra sin situation.Projekten är alltså positiva händelser men så snart projektetupphör så faller allt snart tillbaka i det vanliga.För att få in kvinnoperspektiv i offentlig verksamhetmåste det finnas permanenta resurser för det och en uttaladstyrning från statsmakterna. Det räcker inte med en ny lagom jämställdhet. Det måste finnas tydliga direktiv ochsärskilda resurser att driva jämställdhetsarbete.UtbildningEn i länet högt prioriterad framtidssatsning är attsäkerställa och utvidga verksamheten vid /Sandvikenshögskola. En första och absolut nödvändig åtgärd ärnybyggnad av lokalerna.Flera undersökningar visar att kvinnor periodicerar sinutbildning d v s studerar hela livet. Kvinnoranpassar sitt liv efter familjens och barnens behov. Dettagör att kvinnor i mycket stor utsträckning är beroende avatt utbildning finns att tillgå i närheten av bostadsorten. Deförsök med decentraliserad högskoleutbildning som gjortshar slagit mycket väl ut och attraherat många kvinnor.I kommer tre interaktiva TV-studios atttas i bruk i , och påhögskolan i . Denna teknik kan öppna nyamöjligheter till högskolestudier på distans och kan kommamånga kvinnor till del. Ju snabbare antalet studios kan ökadesto fler kommer att få nya studiemöjligheter. Önskvärdaplatser för nya studios är , , Hofors ochBergsjö.Den nedskärning som föreslås inom den kommunalavuxenutbildningen kommer att hårt drabba kvinnorna iGävleborgs län. Flertalet (i länet) av de studerande påKomvux är kvinnor. Deras möjligheter att skaffa sigbehörighetsgivande utbildningar blir nu ytterligarebeskurna. I det arbetsmarknadspolitiska läget som råder ilänet behövs dessa resurser bättre än någonsin . Dettaär särskilt viktigt i ett län där utbildningsnivån är en av delägsta i landet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokala kooperativautvecklingscentra,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tydliga direktiv och permanentaresurser till jämställdhetsarbete,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av interaktiva TV-studios,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser för kommunalvuxenutbildning.2