ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Bo13 · 1992-11-04 00:00:00 — med anledning av proposition 1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m. Sameradio och same-TVDe samiska etermediefrågorna är en nationellangelägenhet och av sådan vikt att åtgärder utöver vad somföreslås i propositionen är motiverade.Sameradions uppgift är att tillgodose samernas behov avnyheter och information samt att genom en mångsidigprogramverksamhet fungera som kulturbärare ochkulturförnyare.Sameradion skall genom sin programverksamhet ocksåverka identitetsstärkande och bidra till att det samiskaspråket får en stärkt ställning.Sameradions kulturpolitiska och folkbildande rollinnebär att det vilar ett särskilt ansvar på programbolagen.Samerna själva har framfört flera krav:Programbolagen , ochUtbildningsradion bör fastställa en handlings- ochutvecklingsplan för sameradio/-TV, som klargör vad somskall uppnås och vilka mål somskall uppfyllas . Samordning måste ske med de planeroch mål som är antagna för samiska etermedier i Finlandoch . Ett av målen bör vara en samnordisk samiskradiokanal.En sammanhållen samisk etermedieenhet -- ivilken samtliga programbolag ingår -- bildas för att delsfastställa dessa planer, dels garantera genomförandet avdem. Enheten ges nödvändiga resurser för att utveckla ochbredda programverksamheten; bl.a. måste samernasuttryckliga önskemål om vidgat utrymme för simultantsända samnordiska samiska program tas i beaktande.I propositionen skriver kulturministern: ''Inom ramenför kan den organisation som anses mest lämpligbyggas upp för att handha de samiska etermediefrågorna. ''Men samernas önskemål har varit en organisationinom nuvarande SR vilket tydligt framgår av skrivelser,resolutioner från SSR och Sameätnan samt uppvaktningar.I propositionen gör kulturministern denna bedömningav samernas möjligheter till radiosändningar :''Förutsättningarna för samerna att genomföra insatser påmedieområdet, som komplement till public service-företagens programservice på samiska, kommer att ökagenom den förbättrade mångfalden inom medieområdet. ''Härmed åsyftas sändningar i närradio och reklamradio.Fakta vad gäller närradion är att räckvidden försändningarna vanligtvis är . Samernasbefolkningsområde täcker av yta och ärmycket glest befolkat med ett fåtal kommuncentra mednågra tusen invånare. De ekonomiska åtagandena för attstarta en reklamradiostation är i den storleksordningen attmöjligheterna för samerna torde vara obefintliga. Samernaär mycket kritiska till kulturministerns förslag. Vi nöjer ossmed att konstatera att det är möjligt att ha större kunskaperi frågan än vad regeringens föredragande har visat prov på.Sammanfattningsvis -- propositionens förslag vad gälleretermediefrågorna, eller snarare brist på förslag, innebäratt staten inte tar det särskilda ansvar för samerna som dessasåsom ursprungsfolk har rätt att kräva. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en handlings- ochutvecklingsplan för sameradio/-TV,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en sammanhållensamisk etermedieenhet.
mot · GG02Bo15 · 1992-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m. I huvudsak ansluter jag mig till regeringens förslag somredovisas i propositionen. En besvärande omständighet ärdock att de som bedriver koncessionsrenskötsel somkomplement till annan näringsverksamhet ej längre skullekunna få prisstöd.I -- huvudsakligen och Torneälvdalar -- bedrivs koncessionsrenskötsel ofta somkomplement till jord- och skogsbruk eller annan växtodling.Detta är för vissa egenföretagare nödvändigt för att klaraförsörjningen. har koncessionshavare samfälltinvesterat i fältslakterier för att uppnå hög kvalitet pårenprodukterna. Investeringarna har baserats på fortsattprisstöd.Trots svårigheterna att sätta en gräns mellanhobbyverksamhet och näringsverksamhet är det minuppfattning att så måste ske. Det är viktigt att iglesbygdsområden ha möjlighet till flera komplement i allnäringsverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsatt prisstöd förkoncessionsrenskötsel i samband med näringsverksamhet.
mot · GG02Bo16 · 1992-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m. Motionen delad mellan flera utskottMan kan se samepropositionen som en summering avden politiska process som pågått , dåsameorganisationerna hos regeringen begärde tillsättandetav det som senare blev samerättsutredningen.Det är alltså förståeligt att förväntningarna var höga påden proposition som lagts fram. En proposition av dettaslag, som anger inriktningen på för samerna väsentligaområden, skulle naturligtvis mått väl av att ha arbetats frami större samarbete med de samiska organisationerna.Det finns med andra ord anledning att lyssna till desynpunkter som framförts av samerna. Det är till exempelilla om vi i binder oss vid att inte undertecknaILO-konventionen. Det vore bättre att hålla dörren öppenäven om det finns problem med att kunna undertecknakonventionen . Trots allt har man i kunnat hittaen öppning som gjort det möjligt för dem att undertecknadensamma. Problemet utgörs av hur artikel 14 ikonventionen skall tolkas, där begreppet äganderättanvänds. Lämpligt vore att uppdra åt fri- ochrättighetskommittén att närmare analysera detta ochangränsande problem som gäller samernas rättsligaställning.Likaså menar vi att det finns anledning att ifrågasättaden slutledning som dragits i propositionen om att engrundlagsbestämmelse med erkännande av samerna somfolk och urbefolkning i sitt eget land samt att en samiskspråklag i likhet med vad som införts i och Finlandej skulle behövas i Sverige.I den del av propositionen som behandlar renskötseln,jaktoch fiskefrågor (bilaga 2) reser sig också ett antalfrågetecken, om de förslag till lösning på olika frågor sompresenteras här är de bästa. Bland annat menar vi attförslaget om hur administrationen av jakten och fisket skallse ut behöver analyseras närmare. Det föreslagna systemetär stelbent och det finns all anledning att studera resultatenav hur det gått i de fall där samebyarna tagit överadministrationen vad gäller jakt och fiske frånlänsstyrelserna.Eftersom frågetecknen är så pass många och svåra är detenligt vår mening rimligt att stödja den resolution somantagits vid de samiska organisationernas landsmöte ioktober . De föreslår att förslaget att inrätta Sametingetsamt de förslag som framläggs av medreservation för mediapolitiken genomförs. De föreslårvidare att lämna övriga förslag för ställningstagande ochbeslut sedan fått möjlighet att lämna synpunkterpå dessa. Med detta skapas förutsättningar i tvågrundläggande avseenden; förslagen blir allsidigtgenomlysta och ges sin plats i samiskt ochsvenskt samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar genomföra den del avproposition 1992/93:32 bilaga 1 som rör inrättandet av ettSameting och avvaktar med behandlingen av bilaga 1 iövrigt, 12. att beslutar avvakta med behandlingen avproposition 1992/93:32 bilaga 2 till dess det nyinrättadeSametinget getts möjlighet att yttra sig över förslagen,3. att beslutar genomföra den del avproposition 1992/93 bilaga 3 som rör mom. 1--3 ochavvaktar med behandlingen av bilaga 3 i övrigt till dess detnyinrättade getts möjlighet att yttra sig överförslagen.
mot · GG02Bo17 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:58 Bostadsanpassningsbidrag m.m. Propositionen behandlar samhällets stöd till att byggaom bostäder för att underlätta boendet för personer medolika slag av handikapp. Bland annat vill regeringen ha enny lagstiftning som förenklar aktuell lagstiftning ochbidragssystem. Vissa typer av dessa stöd kallasbostadsanpassningsbidrag.Vänsterpartiet ser dessa stöd och denna lagstiftning somviktiga delar av intentionerna att ge alla människormöjligheter till ett gott boende. De flesta förändringar sompropositionen föreslår är administrativa förbättringar ochkan accepteras. Dock finns en risk att det i vissa fall blirsvårare att erhålla stöd. Det kommer bl.a. till uttryck ipropositionens förslag som säger: ''Vid nybyggnad samt köpeller byte av bostad lämnas bostadsanpassningsbidragendast om det finns särskilda skäl för att välja en bostad somkräver anpassningsåtgärd. ''instämmer i kritiken som framförs frånflera remissinstanser om att bidragsmöjligheter ska knytastill valet av bostad och inte varför ny bostad anskaffats.Vänsterpartiet vill ge regeringen till känna att deföreslagna förändringarna inte får innebära att det blirsvårare att få dessa stöd och att antalet anpassningsåtgärderinte får sjunka. Det är snarare så att verksamheten medanpassningsåtgärder bör öka nu när byggpriserna är lågaoch arbetslösheten hög. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stödet tillanpassningsåtgärder inte får minska i omfattning.
mot · GG02Bo19 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:58 Bostadsanpassningsbidrag m.m. I propositionen föreslås att vid nybyggnad samt vid köpeller byte av bostad lämnas bostadsanpassningsbidragendast om det finns särskilda skäl för att välja en bostad somkräver anpassningsåtgärd. Som grund för dennainskränkning av valfriheten för människor medfunktionshinder anges kostnadsskäl. Som särskilda skälanges att bostaden ligger nära en vårdinrättning, som denfunktionshindrade behöver ha tillgång till och att denfunktionshindrade trots omfattande försök inte fått tag pånågon lämplig bostad.Handikapp- och pensionärsorganisationerna framhålleri sina remissvar, att människor med funktionshinder måsteha samma möjligheter och rätt att byta bostad som allaandra. anser att förslaget innebär en väl hårdinskränkning i möjligheten för handikappade att flytta ny bostad. Verket påpekar, att i nuvarande tillämpningprövas om det finns särskilda skäl för valet av bostad, meninte varför sökanden flyttar.Samhället bör anpassas så, att människor medfunktionshinder så långt som möjligt kan leva under sålikvärdiga villkor med människor utan funktionshinder sommöjligt. I lagrådsremissen, med förslag till ny lag om stödoch service till vissa funktionshindrade, anges att målet förhandikappolitiken är att uppnå full delaktighet ochjämlikhet. De viktigaste begreppen är enligt föredragandestatsråd valfrihet och integritet.Mot denna bakgrund ter sig förslaget om attbostadsanpassningsbidrag endast skall lämnas om det finnssärskilda skäl som motsägelsefullt. Förslaget innebär en storbegränsning av valfriheten för människor medfunktionshinder. Förslaget är också integritetskränkande iden meningen att den funktionshindrade till skillnad frånandra skall ange varför han/hon vill byta bostad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att 8 § i propositionens förslag tilllag om bostadsanpassningsbidrag m.m. utgår.
mot · GG02Bo2 · 1992-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m. En icke oväsentlig del av rennäringen i länutgörs av koncessionsrenskötsel.Koncessionsrenskötsel bedrivs i och Torneälvdalar. Den som äger eller brukar jordbruksfastighet somhelt eller delvis är belägen inom dessa två älvdalar har enligtnuvarande regler rätt att inneha högst 30 renar. Denna formav renskötsel regleras enligt 85--89 §§ i rennäringslagen.Koncessionsrenskötseln är en binäring till jord- ochskogsbruket. Den är också för många ägare tilljordbruksfastigheter ett viktigt ekonomiskt komplement,vilket inte är oväsentligt i ett glesbygdsområde.I propositionen föreslås en ändring av reglerna förprisstöd till rennäringen. Dessutom föreslås att prisstöd inteskall lämnas till renägare som har mindre än 50 renar.Om beslutar enligt propositionens förslaginnebär detta att något prisstöd inte kommer att utgå tilldem som bedriver koncessionsrenskötsel i och Torneälvdalar. Det beror på att högsta antalet renar per fastighetär begränsat till 30 renar. Detta skulle leda till svåra ochnegativa konsekvenser för rennäringen inomkoncessionsområdet.Reglerna för slakt och försäljning av ren skärps fr o m 1juli 1993. Den slaktform som tillämpas med s kbyråbesiktning upphör och all slakt skall ske vid godkändaslakterier. I finns det endasttvå godkända slakterier.Samebyarna inom koncessionsområdet har, för attuppfylla de krav som den nya förordningen innebär, långtgångna planer på att i egen regi uppföra slakterier för rensom uppfyller livsmedelsverkets normer och de nyareglerna.Propositionens förslag om att prisstöd inte skall lämnastill renägare inom koncessionsområdet omöjliggör denstora ekonomiska satsning som byggande av ett slakteriinnebär. Följaktligen skulle kött som produceras inomområdet inte kunna saluföras. En förutsättning för attnäringen skall överleva och fortleva är att det kött somproduceras är möjligt att sälja både på närmarknaden ochden externa marknaden.Många skäl talar därför för att prisstöd ävenfortsättningsvis måste lämnas till renägare som har mindreän 50 renar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om koncessionsrenskötselnsbetydelse i och älvdalar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prisstöd till renägare med mindreän 50 renar.
mot · GG02Bo21 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:63 Ändrade bestämmelser i fråga om bostadsbidrag för , m.m. I den nuvarande lagstiftningen om bostadsbidrag (SFS1988:786) sägs i andra paragrafen: ''Med makar jämställs idenna lag, om bidragssökande inte visar skäl för annat, manoch kvinna som utan att vara gifta med varandra levertillsammans och har eller har haft gemensamt barn eller ärfolkbokförda på samma adress. ''Formulering om ''man och kvinna'' utestängereffektivt homosexuella par från att ansöka om och fåbostadsbidrag.Jämför man ett heterosexuellt och ett homosexuellt parmed likartade dåliga ekonomiska förhållanden kan detheterosexuella paret få samhällsstöd i form avbostadsbidrag. Det homosexuella paret har inte dennamöjlighet. Det är en klar diskriminering av denhomosexuella samlevnaden.Riksdagen har uttalat att sådandiskriminering som baseras på sexuell läggning skallavskaffas. Trots detta föreslår regeringen i sin proposition1992/93:63 ingen förändring av dessa diskrimineranderegler.Vid en frågestund i (riksdagsprotokoll 1991/92:83) utlovade socialministerBengt att regeringen skulleåterkomma med en proposition om nya regler förbostadsbidragen och förändring av administrationen fördessa. I samband med detta skulle frågan om bostadsbidragtill homosexuella ungdomar redovisas.Vid tidigare behandling i av frågan om attjämställa homosexuella sammanboende medheterosexuella uttalade att en eventuellutvidgning av kretsen bidragsberättigade borde ske utanbeaktande av samlevnadsform. gav regeringen iuppdrag att följa frågan och ge sin syn på denna i sambandmed eventuella förslag till ändringar i bostadsbidragslagen.Att undanröja de diskriminerandebostadsbidragsreglerna för homosexuella står inte i någonsom helst motsatsställning till att vidga kretsenbidragsberättigade. Genom att i lagen om bostadsbidragbyta ut orden ''man och kvinna'' mot ''personer'' kan manbåde få bort de för homosexuella diskriminerande reglerna,men också ge möjlighet för andra personer som valt andrasamlevnadsformer rätt att söka bostadsbidrag.Riksdagen bör därför ge regeringen i uppdrag attåterkomma till med förslag om ändring ibostadsbidragslagen på det sätt som angivits i dennamotion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i lagen ombostadsbidrag.
mot · GG02Bo3 · 1992-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m. Det fanns enbred politisk samling bakom dess tillsättande och uppgifter.Samerättsutredningen avgav delbetänkandetSamernas folkrättsliga ställning (SOU 1986:36). I juni 1989avgavs huvudbetänkandet Samerätt och sameting (SOU1989:41) och Samerätt och samiskt språk (SOU 1990:91 ). Vidare har en översyn avterrängkörningslagstiftningen ochterrängkörningsförordningen utförts. Lantbruksstyrelsenhar avgivit en rapport om samebyarnas organisation,funktion och ekonomi.Den dåvarande regeringen lämnade till prop.1990/91:4 Ändring i rennäringslagen. Propositionen avslogsav , som begärde förslag om en samladsameproposition. Den nuvarande regeringen har genomproposition 1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m.lämnat en proposition om en samlad samepolitik.Som framgår av propositionen, av ovan nämndautredningar och alla remissvar finns intressemotsättningarmellan olika grupper. Ett ömsesidigt hänsynstagandemellan de olika intressen som finns inom renskötselområdetmåste eftersträvas. Därför är det nödvändigt att samhälletsätter in informationsinsatser för att klargöra vilkarättigheter och skyldigheter olika näringar har inomrenskötselområdet. Riksdagsbeslutet måste följas av sakliginformation om vad beslutet innebär för att skapaförutsättningar för ökad förståelse och respekt förvarandra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information för att ökaförståelsen mellan olika intressen inom renskötselområdet.
mot · GG02Bo5 · 1992-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m. Rennäringens utövare och vissa andra fångar ochöring med nät . Detta har en historiskförklaring. följde hela samefamiljen med närrenhjorden flyttades från sommarbetet till höst- ochvårbetet. I samband med den korta vistelsen på varje platsunder flyttningen från högfjället till skogslandet fanns motivför att fiska med nät . Då bidrog fisket tillöverlevnad i en osäker tillvaro. Man kan omöjligt hävdasamma argument idag.Hur beter sig fisken?När den leker simmar den in på grunt vatten och blirdärmed lätt att fånga med nät. Fisken fångas innan denhunnit växa maximalt. Detta är ett hot mot fiskbeståndetoch dess naturliga balans.Johan , forskare vid fiskeristyrelsenssötvattenslaboratorium har i en artikel i ochframsteg nr 2:1988 utvecklat detta ämne. I mångaciviliserade länder anses det som barbari att fisk fångas mednät . Den synen borde råda också i Sverige.Därför föreslår vi ett förbud mot nätfiske av ochöring när dessa leker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande förbud mot nätfiskeunder lektid för och öring.
mot · GG02Bo9 · 1992-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m. Propositionen innehåller förslag om ett Sameting meduppgift att främst bevaka frågor som berör samisk kultur.De frågor som vi tycker att man inte klart har redovisat ilagförslaget vill vi kommentera något.Först gäller det följderna av att renskötselrätten skrivs insom en särskild fastighetsrätt i väglagen och torvlagen. Härhar man utifrån HD-domen i skattefjällsmålet föreslagit enkollektiv renskötselrätt som skall bygga på urminnes hävd,trots att det av domskälen framgår att HD icke har tagitställning till rättsläget i fråga om fjällområden utanförJämtlands län. Här måste man vara klar över skillnadeninnan man fattar beslut.Den som inom område som avses i 3 § 1 äger eller brukarmark där renskötsel bedrivs får ej ändra användningen avmarken på sätt som medför avsevärd olägenhet förrenskötseln i annan mån än som följer av förordnande enligt26 §. Här måste man fråga sig vad som händer om enmarkägare inhägnar delar av sin fastighet för bete ochdenna inhägnad skadas av renar. Om ett mångbruk skabedrivas så måste hänsyn tas till andra näringar ochintressen. föreslås en skärpning när det gäller ökatskydd för renskötselrätten mot t.ex. skogsbruket. Medtanke på skogsbrukets betydelse för norra bör nogviss försiktighet visas.Till sist vill vi ta upp frågan om renantalet. Skador pååker och skogsmark utgör ett allvarligt problem . Vårt förslag är att ordet ''kan'' (i 71 § irennäringslagen) ändras till ''skall''. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till ändring i 42§ torvlagen och 55 § väglagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förtydligande.
mot · GG02Fi11 · 1992-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:37 Ny organisation för förvaltning av statens fastigheter och lokaler, m.m. DonationsfastigheterI propositionen föreslås, att sådana fastigheter, som tillövervägande del bekostats av donationsmedel överförs tillStatens fastighetsverk. Ett skäl till detta är, enligtföredragande, att man därigenom tillmötesgårdonatorernas krav på att fastigheterna kommer att kvarståi statlig ägo.Att så skall vara fallet är naturligtvis en självklarhet,men det är däremot inte liktydigt med att dessa fastigheterskall ligga under en central förvaltning. Mottagare avdonationsfastigheter och donationsmedel har varit detuniversitet eller den högskola som den aktuelle donatornhar velat stödja. Donationen har således inte varit riktad tillsvenska staten som sådan, utan till varje enskilt lärosäte.Beaktas inte donators intentioner i detta avseende, finns deten uppenbar risk att universiteten och högskolorna ifortsättningen får svårt att erhålla nya donationer.I propositionen föreslås att de donationsfastigheter somi dag förvaltas av universiteten i och skallkvarstå i denna förvaltningsform. Det är mot dennabakgrund svårt att förstå varför inte även andra universitetoch högskolor skall kunna få förtroendet att äga ochförvalta samtliga sina donationsfastigheter. Omdonationerna tillkommit eller för två årsedan kan inte medföra någon skillnad i sak.Särskilt tydlig blir problematiken när det gäller så kalladändamålsupplåten mark, dvs mark som ställts till lärosätetsförfogande av kommunen. Detta gäller i högsta graduniversitetet i och exempel på detta ärHandelshögskolans tomt, Medicinareberget samt den marksom upplåtit för lärarutbildningarna. Ipropositionen föreslås att dessa markområden under enövergångstid kvarstannar i förvaltning.Ett bättre förslag är att dessa markområden i likhet meddonationsfastigheterna överförs till universitetet.Ett av motiven till att inte låta universiteten ochhögskolorna själva äga sina fastigheter är enligtpropositionen, att det skulle kräva att man vid varjelärosäte bygger upp en egen fastighetsförvaltning. Detta äremellertid inte nödvändigt. Det finns inget som hindrar attfastighetsförvaltningen läggs ut på en entreprenad, somupphandlats genom sedvanligt anbudsförfarande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att donationsfastigheter vidGöteborgs universitet skall behandlas på samma sätt sommotsvarande fastigheter i och .