mot · GF02N274 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringen har i en proposition förutskickatutförsäljning av 35 statliga företag. planeras imånga av våra kommuner en mer eller mindre omfattandeprivatisering av verksamheter inom flera sektorerinnefattande också vård- och omsorgsområdena. Det måsteur såväl demokratisk och konstitutionell som också urrättssäkerhetssynpunkt ifrågasättas om frågor av dennadignitet och med en sådan principiell räckvidd skall kunnaavgöras utan föregående belysning i en bred parlamentariskberedning.Historisk bakgrundUnder förekom två på varandra följandeverkliga omvälvningar på det ekonomisk-sociala området,nämligen i fråga om egendomsfördelningen. Det gällde des.k. gods- och ränteavsöndringarna till adeln (DrottningKristinas förläningar) och den återföring som sedan ägderum till kronan, genom s.k. reduktion.Vad som i det förra fallet överläts på adeln var långt ifrånenbart kronojord utan i inte oväsentlig utsträckning ocksåböndernas egendom. Denna väldigaförmögenhetsöverflyttning innebar att adelnsjordbesittning ökades ungefär ,medan endast av jordinnehavet stannade hosbönderna och kronan tillsammans. Den legendariskeprofessorn i ekonomisk historia -- -- ger i''Svenskt arbete och liv'' följande karakteristik övergodsavsöndringarna. ''Det var samma tanke som låg bakom strävandet att påandra områden överföra verksamhet till privat från statligekonomisk drift och över huvud taget tron på nyttan avprivata initiativ. Men det vore naivt om man förbisåg, attförkärleken på det nu föreliggande området icke gälldeprivat drift över huvud taget, utan överföring av jord justtill adeln, och att denna politik bars upp av adliga ellermed adeln nära förbundna regeringar.'' Med KarlXI:s reduktion återgick pendeln i ett ''jämviktsläge''.I har den politiska debatten kring förstatliganderesp. privatiseringar varit jämförelsevis odogmatisk. Vårtlands infrastruktur byggdes under slutet av och1900-talets första decennier med hjälp av stora statliga lån.På 20-talet tillsattes en ''socialiseringsutredning'' men dessförslag avsatte aldrig några konkreta åtgärder. Att bevaravåra basnäringar -- malmen, skogen och vattenkraften -- inationell ägo har åtminstone inte i modern tid varit föremålför några mera djupgående inrikespolitiska tvister.Debatten om löntagarfonderna kan måhända sägas varaundantaget som bekräftar regeln om stor nationellsinnesfrid kring ägandefrågorna, men även i detta fall kanman nog utan större överdrift påstå att det ''varit mycketväsen för lite ull''. Omfattningen av det statliga ägandet ivårt land har heller aldrig varit anmärkningsvärd jämförtmed övriga OECD-länder.Skäl för privatiseringNär den borgerliga regeringen nu går till stor offensiv förutförsäljning av statliga företag måste detta sålundabetecknas som ett klart trendbrott i svensk parlamentarisktradition. Förvisso är de nuvarande regeringspartiernasideologiska bevekelsegrunder vad gäller inställning tillstatlig verksamhet väl kända. Vad som emellertid måsteifrågasättas är den ekonomiska analys som liggerbakom privatiseringsplanerna. Vidare måste man ställa sigstarkt kritisk till såväl omfattningen och metoderna för dessgenomförande som den tilltänkta tidsplanen för beslutensförverkligande.De statliga företagen är lönsamma. uppgickomsättningen i den statliga företagssektorn till drygt 242miljarder kronor. Vinsten blev 20,7 miljarder, vilket är enökning med 1,9 miljarder jämfört med . Denvärdeökning som de statliga företagen bidrar med kommeralla till del och medverkar därigenom till en jämnareinkomst- och förmögenhetsfördelning. Antalet anställda ide statliga företagen uppgick till drygt 300 000personer.Det statliga företagandet har tillkommit dels för attskydda viktiga naturtillgångar såsom skogen och malmen,dels av sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl. Underden senaste tioårsperioden har de statliga företagenutvecklat sin finansiella styrka och konkurrenskraft. Detjust nu diskuterade samgåendet mellan att statliga företag kan vara attraktiva somsamarbetspartners för privata företag. Men det visarframför allt att en ägarförändring/utförsäljning som inteutgår från den berörda verksamhetens förutsättningar utansom grundas på en dogmatisk privatiseringsiver riskerar attleda alldeles fel, ja att bli till skada för såväl landet somnäringslivet.Det som enligt regeringen motiverar en omfattandeprivatisering är internationella erfarenheter och behovet avatt frigöra resurser för satsningar på en utbyggnad avinfrastrukturen. Näringsministern har deklarerat att statenkommer att rabattera priset på aktierna för att säkerställaen försäljning av statliga företag, om det skulle visa sig svårtatt klara privatiseringen i förväntad takt och omfattning.Internationella erfarenheterAtt privatisering ingalunda är det universalmedel för attöka effektivitet och valfrihet inom den offentliga sektornsom regeringens dokument och uttalanden gör gällande,visar flera omfattande internationella studier, i främst USAoch . Några belägg för att justägandeformen har avgörande betydelse finns inte. Däremothar man i vissa fall kunnat påvisa att ökad konkurrensbefrämjar effektivitet och valfrihet och att avreglering ärlångt viktigare än privatisering om man vill förbättra denoffentliga sektorn. I sammanhanget förtjänar också nämnasatt de engelska och amerikanska avregleringar som oftaåberopas i den svenska debatten har skett i enhögkonjunktur, vilket gjort det lättare för företagen attredovisa god lönsamhet och allmänt framstå som effektiva.I är det framför allt avregleringen av inrikesflygetsom tilldragit sig ett stort intresse. De utvärderingar somgjorts har i huvudsak koncentrerat sig på utvecklingen avprisnivåer och servicekvalitet. Vad gäller just detamerikanska inrikesflyget sänktes priserna drastiskt underde första åren efter avregleringen, som en följd av att månganya företag etablerades. haremellertid många av dessa företag köpts upp av störreföretag eller gått i konkurs, vilket avsevärt minskatkonkurrenstrycket. Bland annat som en följd av detta harprisutvecklingen varit mindre gynnsam förkonsumenterna. Vad gäller servicekvaliteten har vissaförbättringar skett i fråga om ren reskomfort och annanliknande service, men försämrats vad gäller restider pålånga sträckor. Det sistnämnda beror på att flygbolagen iallt högre grad använder ett navsystem, vilket innebär attallt fler resor sker via en omväg till företagets hemmabas.Erfarenheterna av den brittiska privatiseringsvågen ärblandade. Kritik har bl.a. framförts mot att den realaprisnivån inte har sänkts i någon nämnvärd grad. Så t.ex.har () tagit ut effektivitetshöjningen iform av betydligt högre vinster, vilket visar att denkonkurrens som infördes i samband med avregleringen (iform av koncessionen för företaget ) inte tycksfungera särskilt bra. Vidare har BT i likhet med andraprivatiserade företag ändrat sin taxestruktur, vilket gynnatvissa kundgrupper och missgynnat andra. Särskiltsmåbrukare har fått högre kostnader. Som bl.a. tidningen''Affärsvärlden'' (nr 48/91) konstaterat skall privatiseringenav BT främst ses som en ideologisk åtgärd av denkonservativa Thatcher-regeringen. ''BT har i alla fall inte blivit någon internationellförebild, snarare ett avskräckande exempel på hur enprivatisering inte får gå till'', skriver Affärsvärlden.Som flera ekonomiska experter påvisat för regeringenett fullständigt felaktigt resonemang när man hävdar attprivatisering av statliga företag eller avveckling avlöntagarfonderna skapar utrymme för nya statliga utgifter(läs satsningar på infrastrukturen). Om en utförsäljning avstatliga företag leder till att köparna minskar sin egenresursanvändning skapas ett utrymme för ökade statligainvesteringar, inte annars. I själva verket skulle det kunnabli en minskning av resursanvändningen på den privatasidan genom att företag i viss mån finansierar aktieköpenmed att dra ned sina egna investeringar. Men en sådaneffekt vill ju regeringen inte ha.Regeringens felaktiga föreställning att det är tillgångenpå pengar som bestämmer statens aktivitetsnivåtillämpas på flera områden. Bl.a. vill man dra in 7 miljarderkronor i kapital från , utan att beröra vilkakonsekvenser detta får. Den fråga man då måste ställa ärom t.ex. vägbyggen skall ske på bekostnad avteleinvesteringar eller är det fråga om en ökad beskattningav telekonsumenterna?Staten har som företagare stärkt sina positioner. Manhar omstrukturerat och börsnoterat handelsstålet (),fasat ut varvsindustrin (), röjt i skogensundervegetation (och , försvarat () och börsnoterat tobak och läkemedel ().En utförsäljning av statliga företag i den skala somföreslagits får sannolikt nedanstående konsekvenser:1. En stor del av det riskkapital som behövs för detövriga näringslivet förbrukas. Detta kapital behövs bl.a. ivåra små och medelstora företag.2. Väsentliga och värdefulla delar av våra naturtillgångarförsvinner i privat ägo, vilket i sin tur leder till en utarmningav lands- och glesbygden. Inte minst får en försäljning avVattenfall, och sådana konsekvenser.3. Den vinst som de statliga företagen ger tas vid enprivatisering om hand av privata aktieägare och bidrardärigenom till att öka klyftorna i samhället.RättssäkerhetsaspekterPrivatiseringar kan, som flera framstående jurister slagitfast, urholka rättssäkerheten. Detta gäller kanske i förstahand inom vård- och omsorgsområdet. Det står sålundainget i socialtjänstlagen om att kommunen får lämna öververksamheter till enskilda, dvs. privatpersoner, företagareeller organisationer. Frivillig vård för barn, ungdomar ochmissbrukare är enligt lagens mening ocksåmyndighetsutövning. Privatisering av vård och omsorg harföljaktligen inget stöd i gällande sociallagstiftning.Sekretesslagen gäller inte privat vård och omsorg, inteheller lagen om tjänstefel. Därav följer att en patient på ettprivat sjukhus inte har samma skydd som på ett avlandstingens lasarett. Privata daghem kan följaktligen ocksåvälja hur de vill från kommunens förturskö.Som framgår av ovanstående redovisning ärkonsekvenserna av en privatisering av såväl statligföretagsamhet som kommunala verksamheter -- inomfrämst vård- och omsorgsområdet -- klart otillräckligtbelysta. Vi föreslår mot denna bakgrund att enparlamentariskt sammansatt kommitté tillsätts meduppdraget att göra en genomgripande analys avkonsekvenserna av privatiseringar på statlig och kommunalnivå ur demokrati-, konstitutionell ochrättssäkerhetssynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att enprivatiseringsutredning tillsätts.