mot · GF02So284 · 1992-01-27 00:00:00 — ''finns i ca 84 000 pensionärer som är föddautomlands. Räknar vi med fortsatt invandring i sammaomfattning som vi haft så kan antalet hastigit till ca 180 000 . Politiker och planerareinom äldreomsorgen har inte riktigt räknat med dennasnabbt växande grupp. Ingen vet riktigt hur de äldreinvandrarna har det eller vad de behöver hjälp med.'' Dettafanns att läsa i Ny i nr 5/91 som var ett utmärkttemanummer om Äldreomsorg för invandrare.Statens invandrarverk och hade ett årtidigare fått och regeringens uppdrag attkartlägga och beskriva de äldre invandrarnas situation iSverige. I regeringens proposition 1987/88:176 omÄldreomsorgen inför 90-talet behandlades gruppen äldreinvandrare särskilt. Det blev uppenbart att ökningen avantalet äldre invandrare kommer att ställa nya ochannorlunda krav på samhällets äldreomsorg.Riksdagsbeslutet innebar att kommuner och landstingmåste ta hänsyn till olika invandrargruppers etniska,språkliga och kulturella särdrag, så att de socialpolitiskamålen kan uppnås även för äldre invandrare. Ipropositionen betonades att det finns anledning att ägnasärskild uppmärksamhet åt hur service och vård skalltillhandahållas och utformas för olika invandrargrupper.Statens invandrarverk och har i augusti1992 redovisat sitt kartläggningsuppdrag som ger en godöverblick av situationen i äldreomsorgen för invandrare.De i särklass största grupperna av landets äldreinvandrare kommer från , övriga ochTyskland. Åldersstrukturen skiljer sig mellan olikainvandrargrupper. Andelen ester är nära tregånger så hög som i hela befolkningen. Bland invandrarefrån (svenskamerikaner) är andelen något högre ochbeträffande invandrare från lika hög som i helabefolkningen.Antalet äldre kommer att öka märkbart under denärmaste årtiondena. anger fördelningen mellangrupperna att ökningen i huvudsak kommer att varakoncentrerad till några få språkgrupper medan en tillväxt istörre skala blir aktuell först senare för övriga grupper.Geografisk spridningInvandrarna från ''övriga '' och devästeuropeiska länderna inklusive flyktingar från andravärldskriget återfinns framför allt på större orter i Syd- ochMellansverige, där merparten av industrin fanns vidtidpunkten för deras invandring.Det torde innebära att det framför allt är de kommunersom har arbetskraftsinvandrare samt storstäderna som detnärmaste decenniet har de största kraven på att ordnaäldreomsorg. Det är inte fråga om några särskildaprivilegier. Servicen och vården för denna grupp måsteutformas så att de socialpolitiska målen kan uppnås.Att åldras i olika kulturerÅldrandet kan te sig mycket olika bl.a. beroende på hurden egna gruppen ser på det men även på var och i vilketsamhälle man åldras samt hur detta samhälle ser pååldrandet.Språk, kön, klass och graden av samhällsförändring ärviktiga faktorer som påverkar de äldre invandrarnassituation i . Dessa faktorer kan i vissa fall bliviktigare än själva åldern.Bland arbetskraftsinvandrarna , bl.a. finländare, jugoslaver och turkar, har mångaaldrig lärt sig svenska. Forskning om andra språket påålderdomen visar att tillbakagång av det senare inlärdaspråket kan förekomma hos äldre invandrare, särskilt viddemenssjukdom, hjärnblödning eller dylikt.Gamla kvinnors och mäns olika förutsättningar attupprätta sina roller och sin status i detta nya samhälleliksom klasstillhörighetens inverkan på deras hälsotillståndsom äldre är viktigt att känna till.Hur ter sig livet i ?Vår kunskap om äldre invandrares levnadsförhållandenoch behov av service, omsorg och vård är mycket bristfällig.Genom att studera invandrares levnadsförhållanden iallmänhet torde vissa slutsatser kunna dras om de äldressituation och behov. Ett stort problem med befintligstatistik och utredningar som görs är att de oftast avserutländska medborgare och endast undantagsvis utrikesfödda. Uppgifterna rör därmed i huvudsak relativtnyanlända invandrare.Invandrargruppen är så heterogent sammansatt att detär nästan omöjligt att göra några uttalanden som är giltigaför hela invandrargruppen. Studerar man de olikainvandrargrupperna visar det sig att skillnaderna mellanolika gruppers levnadsförhållanden är mycket stora i deflesta avseenden.Vad som också skulle behöva belysas för att ge en bild aväldre invandrare är hur deras levnadsförhållanden och hälsaförändras . En enda utredning med en sådan ansatshar gjorts i , nämligen invandrarutredning iStockholms län.Hur tillgodoses behoven ?Underlaget för en bedömning av kommuners ochlandstingens insatser och vårdresurser för äldre invandrareutgörs bl.a. av:kommunernas äldreomsorgsplanersocialstyrelsens rättssäkerhetsprojektresultatsammanställning av enkäter till kommuner,vårdcentraler/primärvårdsområden och landstingkommun- och studiebesökKartläggningen har gett resultat 1) Endast nio kommuner i landet () har behandlatäldre invandrares förhållanden i sina äldreomsorgsplaner. Icirka hälften av dessa endast med några rader. Meromfattande beskrivningar respektive ställningstaganden förhur omsorgen bör utformas finns i planerna från endast femkommuner. Med några få undantag läggs inte heller i dessanågra konkreta förslag till särskilda insatser för de äldreinvandrarna.2) Inom ramen för projekt om Ökadrättssäkerhet inom äldre- och handikappomsorgeninsamlades kommunernas skriftligainformation till äldre och handikappade om socialtjänsten.Kommunerna tillfrågades om sådan information översattstill olika språk. 265 av landets 284 kommuner svarade (). Endast 16 av dessa () hade översatt någoninformation, tio av dem endast till finska och tre till finskaplus ytterligare ett språk.Det material som är översatt innehåller i de flesta fallendast information om den sociala service som kommunenkan ge, inte om socialtjänstlagen eller om rättigheter som tex rätten till bistånd eller rätten att överklaga. Likasåsaknas upplysning om myndighets skyldighet att anlita tolk.3) Varken kommun eller landsting tar reda på de olikabehov som äldre med invandrarbakgrund kan ha på grundav språktillhörighet, religionstillhörighet eller etniskbakgrund. Relativt många kommuner ochprimärvårdsområden anställer anhöriga som vårdare inomhemtjänst och hemsjukvård men dessa får sällan utbildningoch stöd.Vissa kommuner, landsting och vårdcentraler harinventerat den två- eller flerspråkiga personalen men oftasthar denna inventering gjorts en gång, hålls inte aktuell ochanvänds inte. Flerspråkighet räknas i regel inte som meritvid anställning.Äldre med invandrarbakgrund erbjuds inte att bo inärheten av landsmän i , på ålderdomshem, igruppboende eller på sjukhem. Inte heller förekommerdagverksamhet.Relativt många kommuner har dock börjat inse behovetatt utbilda sin personal så att den bättre ska kunna förståoch möta de äldre invandrarnas behov. Omfattningen ärdock begränsad och innehåll liksom kvalitet varierar.Sammanfattningsvis visar kartläggningen att ytterstlitet har gjorts för äldre invandrare.Under tiden ökar antalet äldre bland invandrare -- ettförhållande som kräver en genomtänkt och insiktsfullplanering, anpassad till gruppers och individers behov ochlokala förutsättningar och resurser.Staten har det övergripande ansvaret för integrering avinvandrarfrågorna i det löpande arbetet och i olika projekt,för forsknings- och utvecklingsarbetet, tillsynen, förutvärdering och uppföljning samt stora delar avutbildningen. Ansträngningarna måste fortsätta ochintensifieras så att äldreomsorgen för invandrare blir en godoch från början väl integrerad del av äldreomsorgen (redan)!Regeringen bör ge huvudmännen och de berördamyndigheterna uppdrag att regelbundet redovisautvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om intensifiering av arbetet medäldreomsorg för invandrare.