mot · GF02So287 · 1992-01-27 00:00:00 — BakgrundAlkoholpolitiken och narkotikapolitiken måste varamotiverad utifrån solidaritet och omtanke ommedmänniskor. En framgångsrik politik ska vara inriktadpå att stärka individens självkänsla. En trygg och harmoniskuppväxt, ett meningsfullt arbete, stimulerande social ochkulturell gemenskap är den bästa hjälpen och det säkrastestödet i kampen mot alkoholism och narkomani.Tillgängligheten av alkohol spelar onekligen också enväsentlig roll i sammanhanget.Medicinskt problemEnbart alkoholen kan antas vara en starkt bidragandeorsak till 5 000--6 000 för tidiga dödsfall årligen.Alkoholskadorna utgör således ett av våra storafolkhälsoproblem och medför också omfattande socialaproblem. Undersökningar visar, att hos de som uppsöker envårdcentral utgör alkoholen en viktig bakgrundsfaktor tillhälsoproblemen hos mer än var tionde man. Vid sjukhusensakutmottagningar ligger siffran på upp emot . Närmare500 000 svenskar är beroende av alkohol. Dödlighetenbland missbrukare är mycket hög, ca 15-20 per dag, ochgruppen alkoholberoende tenderar att öka. Konsumtion avalkohol bland gravida kvinnor leder till beståendeskador på något hundratal födda barn.UtslagningDet finns ett klart samband mellan alkohol- ochnarkotikaproblem, utslagning på arbetsmarknaden ochandra sociala förhållanden. Långvarig arbetslöshet ökarrisken för missbruk, och missbruk försämrar möjligheternaatt få ett nytt jobb. Å andra sidan visar erfarenheter i allaindustriländer från efterkrigstiden, att en ökad materielllevnadsstandard också gett utrymme för en ökadalkoholkonsumtion. Generellt sett har inte perioden avökad arbetslöshet följts av ökade alkoholskador, snarareverkar motsatsen vara fallet. Sambandet är så kompliceratatt det är svårt att hävda att det ena orsakar det andra.Drogproblem, utslagning på arbetsmarknaden ochandra sociala problem är självständiga samhällsföreteelser,som står i växelverkan med varandra. ex. inte automatiskt bara arbetslösheten avskaffas.Alkoholproblemen kräver riktade, kraftfulla åtgärder. Allai omgivningen måste ta sitt ansvar så att den drogskadadeinte förlorar sitt sociala kontaktnät. Närlångtidssjukskrivning och förtidspensionering blir de endaåtgärderna, kan det förvärra problemen. Här måstearbetskamrater, anhöriga, fackliga och ideellaorganisationer ta sitt ansvar för medmänniskor i behov avhjälp. Vårdformer som utnyttjas måste betona också dendrogskadades människovärde och integritet.Alkoholism och sjukdomsbegreppetDet är missvisande att tillämpa ett enkeltsjukdomsbegrepp på alkoholismen. Flera alkoholforskaretalar istället om alkoholberoende. Alkoholberoende ärgivetvis något, som varierar efter en glidande skala. Närmissbrukaren nått en viss fas uppstår dock ett tillstånd somkan diagnosticeras som en sjukdom.Det finns en risk för att, om alkoholism betraktas somett avgränsat sjukdomstillstånd, det kan bli ett alibi för s kmåttlighetskonsumenter att distansera sig från missbrukareoch storkonsumenter. Med stöd av sjukdomsbegreppet kanmåttlighetsförbrukaren i lugn och ro fortsätta sittdrickande. Många alkoholforskare menar, att det inte finnsnågon klar gräns mellan sk måttlighetskonsumtion ochmissbruk, bara en glidande skala där man rör sig i bådariktningarna. Samma resonemang kan tillämpas när detgäller narkotika. I ''knarkliberala'' länder anses somligadroger vara ofarliga för de flesta individer. Menerfarenheterna visar också här att efter bruk av lättarenarkotika följer ofta en upptrappning mot allt kraftigaredroger och allt större beroende.Ofarlig konsumtionDet finns ett ofrånkomligt samband mellan den totalaalkoholkonsumtionen och alkoholskadorna. Höjstotalkonsumtionen utsätts fler människor för en riskabelalkoholdos. drack 250 000 svenskar alkohol ( starksprit) per dag eller mer, en dos sommed all sannolikhet ger både medicinska och sociala skador.Under motbokstiden var motsvarande antal under 100 000.VåldetCirka av alla våldsbrott begås underalkoholpåverkan. I en stor del av fallen är även våldsoffretberusat. Det är uppenbart för alla att det finns ett tydligtsamband mellan alkoholkonsumtionen och gatuvåldet.Sambandet mellan utskänkningspolitik och gatuvåldet kaninte negligeras. Därför bör det utarbetas konsekventariktlinjer för serveringstillstånd i kommunerna, ochkommunerna måste aktivt ge stöd till alkoholfrianöjesutbud.Av alla alkoholmissbrukets svåra konsekvenser är defamiljesociala de ojämförligt mest brutala. Läkare,socialarbetare och poliser har i många sammanhangomvittnat, att välfärden är mycket låg för missbrukarna ochför deras anhöriga, sammanlagt 1 miljon människor iSverige. Särskilt barnens mycket utsatta situation måste taspå djupaste allvar i välfärdssamhället.Alternativa behandlingsformerDet går inte att avhjälpa alkoholproblemet medtraditionella vårdåtgärder. Även om resurserna skulleanvändas effektivt når vård- och behandlingsåtgärdernabara en liten del av storkonsumenterna. haralternativa behandlingsformer som , RIA-byråerna och de behandlingshem som arbetar efter den skMinnesotamodellen varit mest framgångsrika. Mer avsamhällets resurser bör styras över till sådana vårdformer.Samhället får inte springa ifrån sitt ansvar för de människorsom drabbats av skador. Det är också viktigt att främja dentrygghet och trivsel och de miljöer som motverkaralkoholism. Information och upplysning är nödvändig föratt skapa förståelse för restriktioner.MiljardbeloppForskare har sökt uppskatta detotala samhällskostnaderna för alkoholen och narkotikan.Enbart alkoholen beräknas kosta samhälle och enskilda ca100 miljarder kronor i dagens penningvärde. Detmänskliga lidande och de tragedier som den drogskadadeoch dennes omgivning drabbas av är dock det viktigastemotivet för en ansvarsfull alkoholpolitik.FolkhälsanAlkoholfrågan finns med bland de frågor som måstefinnas med i ett ökat folkhälsomedvetande. Forskningenkring sambandet mellan totalkonsumtionen av alkohol ochalkoholskadornas omfattning är väldokumenterade bl a avVärldshälsoorganisationen (WHO). En genomsnittligtsänkt alkoholkonsumtion i befolkningen resulterar iminskade alkoholskador. Därför ställde sig 1984bakom med målsättningen att fram tillår 2000 sänka alkoholkonsumtionen i landet iförhållande till nivå.Många myndigheter och organisationer är på olika sättengagerade i arbetet för att motverka alkoholskadorna.Staten har det grundläggande alkoholpolitiska ansvaret.Regering och riksdag stiftar lagar, fastställer målen. Förprimärkommunerna utgör alkoholproblematiken en stordel av arbete inom individ- ochfamiljeomsorg. Landstingen har genom hälso- ochsjukvårdslagen ett speciellt ansvar för att främjamänniskors hälsa och förebygga sjukdomar, skador och förtidig död. Alkoholbruk utgör en av de riskfaktorer, som idet förebyggande arbetet måste anses vara mest angelägetatt angripa. Alkoholpreventiva insatser bör därför lyftas insom en naturlig del i hälsovårdsarbetet.Det förebyggande hälsoarbetet inom alkoholområdethandlar också om selektiva årgärder för att på ett tidigtstadium nå de sk högriskgrupperna. På detta område finnsviss erfarenhet från olika projekt inom vården, t.ex. i . Vårdcentralerna och denpersonal som arbetar där spelar en viktig roll vilket bl aprofessor visat i de projekt som innefattat ettantal vårdcentraler i . För att nåmålsättningen om minskning av totalkonsumtionen är det viktigt attalkoholpreventiva åtgärder sätts in bl.a. inomprimärvården.EG och alkoholenAlkoholskatten varierar mycket mellan EG:smedlemsländer. förslag omharmonisering väckte stort motstånd i framföralltDanmark, och , som har de högstapunktskatterna på alkohol, eftersom förslaget skulle ledatill minskade statsinkomster och även ge negativakonsekvenser för folkhälsan. Ett nytt förslag, som innebärminiminivåer för dryckesskatterna, har därför presenterats.Det innebär t ex att får behålla den nuvarandealkoholskatten, men inte höja den i samma takt sominflationen, vilket alltså betyder att harmoniseringengenomförs långsammare än man tidigare tänkt. Ännu haringa beslut fattats när det gäller harmonisering avalkoholskatterna.Affärsdrivande statliga monopol behandlas iRomfördragets paragraf 37. Där stadgas att monopol intefår diskriminera producenter från andra medlemsländer.Detta betyder inte att monopolen måste avvecklas om deär konkurrensneutrala. Systembolaget kan således få finnaskvar om får ett eller blir fullvärdigmedlem i EG. När gränserna öppnas mer ochmer och en fullständigt fri rörlighet för personer ochtjänster genomförts, kommer sannolikt gränshandeln ävenmed alkoholdrycker att öka.Den hälsopolitiska dimensionen på svenskalkoholpolitik motiverar att nuvarande distributionssystemoch prispolitik behålls både inom och vid ettframtida medlemskap. Inom flertalet har nyaoch mer restriktiva attityder till alkoholbruket börjatutvecklas. Redan har signifikanta attitydförändringar ochnya konsumtionsmönster kunnat registreras bl.a. iFrankrike. Ökade insatser på attitydskapande åtgärder ochpersonligt ansvarstagande måste även prägla det framtidasvenska nykterhetspolitiska arbetet.Kds vill verka för att en aktiv alkoholpolitik bedrivsinom EG så att WHO:s målsättning om en 25-procentigminskning av alkoholkonsumtionen fram kanförverkligas.De alkoholpolitiska skillnaderna mellan EES-avtaletoch ett fullvärdigt svenskt medlemskap i är små. Redangenom deltar och övriga EFTA-länderi den inre marknaden med fullständig rörlighet för personer,varor, tjänster och kapital. Skillnaden vid medlemskap ärhuvudsakligen att det innebär en möjlighet att delta ibeslutsfattandet som inte lär följa med . Dennafördel bör ta till vara och använda aktivt när detgäller alkohol- och narkotikapolitik.I regeringsförklaringen har regeringen deklareratalkoholpolitikens framtida inriktning: ''Alkoholmissbruketär vårt största sociala problem. Regeringen avser att föra enaktiv alkoholpolitik, som syftar till minskad konsumtionoch minskade alkoholskador''.Förslag till alkoholpolitiska åtgärder som bör beaktas föratt nå WHO:s målI alkoholkommissionens direktiv ingår att göra enkartläggning av de familjesociala konsekvenserna avmissbruk. En vetenskaplig undersökning bör göras avsituationen för barnen i familjer där alkoholmissbrukföreligger. Resultat av den undersökningen skulle förmånga på ett tydligt sätt klargöra vilka problem alkoholenkan medföra och bidra till en mera mogen och balanseradattityd till bruket av alkohol.Denna insikt och attitydförändring kan leda till ökadförståelse för ett treårigt försök med inköpsbegränsningenligt den modell som föreslagits av bl a alkoholläkare ochandra socialt verksamma yrkesgrupper. Ett sådanttidsbegränsat vetenskapligt utvärderat försök kan vara avstort värde som grund för den framtida inriktningen avalkoholpolitiken.Prevention i primärvården: det finns mycket som talarför att primärvården har de bästa förutsättningarna att påett tidigt stadium nå de s.k. högriskgrupperna.Pris- och skatteinstrumentet bör även i framtidenanvändas för att minska alkoholkonsumtionen. Pris- ochskattehöjningar bör i möjligaste mån ''automatiseras''.Trafik- och arbetsmiljöer skall vara alkoholfria. Alkoholär en påtaglig orsak till många trafikolyckor ocharbetsskador.Information och fostran som påverkar attityderna är enförutsättning för att det alkoholpolitiska arbetet ska fågenomslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alkoholpolitikens inriktning isyfte att uppnå WHO:s mål.