ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02N208 · 1992-01-27 00:00:00 — har svensk handel genomgåttstora strukturella förändringar. Starkt bidragande till dessastrukturförändringar har självbetjäningssystemetsgenombrott och affärstidslagens avskaffande varit.Sedan 1960-talets början har drygt 20.000 butikerförsvunnit i . har drygt 4.000nya butiker etablerats. Nyetableringstakten har varitbetydligt lägre än nedläggningstakten men avsett störreenheter.Den typ av butiker som ökat mest iomfattning är service- och trafikbutiker samtstormarknader. Den omstrukturering som handelngenomgått har inte till alla delar gagnat vare sig handelnsföretagare, anställda eller konsumenterna.På många håll i vårt land har det skett en förskjutning avhandeln från stadskärnor till externt belägnastormarknader. Förutom att denna utveckling utarmarcityhandeln och stadskärnorna leder den till en försämradservice för kommuninvånarna, vilket i det kortaperspektivet de konsumentsvaga grupperna förlorar på meni det längre perspektivet vi alla.För att komma tillrätta med dessa problem krävsbetydligt bättre planering av handel och annan service ikommunerna. Genom den nya , somträdde i kraft , stärktes kommunernas möjligheter attstyra bl.a. handelsetableringar. Möjligheterna till styrningkräver dock aktivitet från kommunernas sida. Det är viktigtatt denna möjlighet till styrning som PBL innebär förkommunerna även fortsättningsvis finns kvar. Syftet medden kommunala styrningen av handel är ju att skapa enändamålsenlig och geografisk fördelning av butikerna inomkommunen.Ett betydelsefullt hjälpmedel för kommunerna och derasbeslutsfattare i planeringen av handelsetableringar ärkommunala varuförsörjningsplaner.Varuförsörjningsplanerna gör det lätt att överblickahandelns struktur i kommunen och lättare att bedöma vilkaåtgärder som behöver sättas in. Det är kommunernasansvar att i den fysiska planeringen göra en sådan avvägningav handeln att den tillgodoser olika konsumenters behovoch intressen.En av de uppgifter som därför bör åläggaskommunerna är att de upprättar obligatoriskavaruförsörjningsplaner med riktlinjer för handelns strukturi kommunen. För att uppnå en så hög effektivitet sommöjligt bör kommunerna upprätta varuförsörjningsplanermed viss regelbundenhet och dessa bör inarbetas i en totalserviceplanering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande kommunalavaruförsörjningsplaner inom ramen för en totalserviceplanering.
mot · GF02N210 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringens näringspolitik kommer att koncentreras påatt skapa förutsättningar för en gynnsam utveckling av småoch medelstora företag, privatisera statliga del- och helägdaföretag samt medverka till ökad konkurrens genom skärptlagstiftning, avreglering och förenklad normgivning.Genom att skapa förutsättningar för en gynnsamutveckling av små och medelstora företag lägges ocksågrunden till en positiv regional utveckling.Småskalig verksamhet liksom en ökad konkurrens ärnågra av de mål som regeringen vill uppnå med sin politik.Den föder därmed en ökad mångfald.I samband med privatiseringen av det statliga ägandetbör därför regeringen stimulera till avknoppningar.Vi vill belysa våra idéer i detta avseende med följandeexempel:Procordiagruppen bedriver genom Falkenbryggeriverksamhet i , vilken tidigare bedrivits avTILL-bryggeriet. har beslutat attverksamheten i skall läggas ned ochkoncentreras till Falkenberg.Det rimmar illa med regeringens näringspolitiskainriktning att ett företag med statligt ägarintresse bidrar tillökad koncentration och försämrad konkurrens.Det bör rimligen ligga i regeringens intresse attbryggeriverksamheten i utbjudes till försäljning.På så sätt skapas förutsättning för duktiga och kreativaentreprenörer att kunna förverkliga sina idéer.Ett levande småskaligt näringsliv bidrar utan tvekan positiv regional utveckling. Det är en styrka när det finnsett samband mellan ägarnas bosättning och verksamhetenslokalisering. Ett sådant samband skapar förutsättning för enlångsiktig positiv utveckling av företagandet på olika platseri vårt land.Det är enligt vår mening rimligt att staten tillvaratar sittägarintresse i de olika statliga företagen på sådant sätt attden kommande privatiseringen i möjligaste mån leder tillmångfald och därmed ökad konkurrens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om privatiseringen av statligaföretag.
mot · GF02N212 · 1992-01-27 00:00:00 — Den socialdemokratiska regeringen föreslog i enproposition (1990/91:190) en genomgripandeförändring av organisation i syfte att delsanpassa organisationen till den avreglering ochinternationalisering som skett påkreditmarknaden, dels utveckla så att kassankan bestå som en självständig och konkurrenskraftig aktörpå kreditmarknaden.I motioner från samtliga övriga riksdagspartier yrkadesmed olika motiveringar avslag på förslaget. Ärendet blevaldrig slutbehandlat innan avslutades.I en proposition från den nya borgerliga regeringen ioktober 1991 (1991/92:27) återkallades propositionen omombildning av Stadshypotek.Vi föreslår nu att det tidigare framlagda förslagetgenomföres. Vi redogör här i korthet för vad förslagetinnebär. I övrigt hänvisar vi till den proposition somavlämnades i april 1991.Förslaget innebär att rörelse överföres tillett för ändamålet bildat kreditaktiebolag. Ombildningengenomföres så att Stadshypotekskassan ochhypoteksföreningarna fusioneras varefter rörelsen skjuts tillsom apportegendom till ett av kassan bildat aktiebolag motatt kassan erhåller samtliga aktier i bolaget.Kassans obligationsstock ligger kvar i kassan ochavvecklas där. Staten tar som den huvudsakliga riskbärarenansvaret för att ombildningen genomföres. avyttrarStadshypotekskassan sitt aktieinnehav. Därvid skall delarav behållningen i kassan föras över till staten. Behållningen som skall överföras tillstaten beräknar vi till ca 5 miljarder kronor.De särskilda skatteregler som gäller vid vissa fusionerskall gälla även vid fusionen mellan kassan ochföreningarna.Vi föreslår nu att regeringen återkommer tillriksdagen med ett förslag om att ombilda ienlighet vad som ovan anförts och tidigare redovisats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ett förslag om attombilda , varvid behållningen på ca 5miljarder kronor bör överföras till staten för fördelningenligt beslut som senare fattar.
mot · GF02N214 · 1992-01-27 00:00:00 — Med den inskränkta bestämmanderätt sommedbestämmandelagen (MBL) innebär kan företagarnainte svara för sina åtaganden i samma omfattning somtidigare.Ett exempel på egenföretagarens svårigheter är kravetpå personlig borgen. Viss borgen från egenföretagaren kanvara nödvändig för att understryka ägarens ansvar. Dockbör enligt mitt förmenande -- i den mån borgen krävs -- denavse endast företagaren och inte hans anhöriga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om egenföretagaresborgensåtaganden.
mot · GF02N215 · 1992-01-27 00:00:00 — Gruvnäringen har alltid varit av stor betydelse förSverige. Det är en näring som har funnits ochsom fortfarande har stor betydelse för landet. Historisktanvändes mineraltillgångarna för att finansiera krig ute iEuropa. De mest kända är silvergruvorna i Sala ochNasafjäll. Den i lät drottning öppna föratt finansiera 30-åriga kriget. behövs integruvnäringen för att finansiera krig, men har ändå enmycket stor betydelse för landet.Gruvnäringen är ur regional synpunkt ovärderlig.Malmtillgångarna ligger i regel i den del av landet somräknas som glesbygd. Genom sina sidoeffekter skapargruvnäringen stabilitet inte minst i inland. Utanden skulle inlandet ha svårt att överleva. En fördel är, attden är stabil och långsiktig. Gruvan går inte att flytta.Brytningen sker där malmen finns. Men ändå hargruvnäringen stor betydelse för Norrlands kustland. Luleåkan nämnas när det gäller järnmalm och medsmältverket på för sulfidmalm. Vi vet att allt somutvinns ur gruvorna är utsatt för konkurrens från den övrigavärlden. Priserna bestämmer i regel Londonbörsen innebär att spelreglerna måste vara någorlunda lika.Det kan gälla energipriser, men det gäller ocksåprospektering. Vi vet att ligger väl till ur geologisksynpunkt. Det är helt jämförbart med ochPortugal. Ja, en del anser att våra förutsättningar är ännubättre.Staten bör ha ett inflytande över och medverka aktivt ien näring som har så stor betydelse för landet. När man talarom prospektering går tankarna till järnmalm ochsulfidmalm. Men man får inte glömma bortindustrimineraler där NSG haft storframgång i sin prospektering. I sitt slutbetänkande pekadeMIR-kommittén på att stora insatser kunde göras på detområdet. I stort sett skulle kunna blisjälvförsörjande på många industrimineral.Pappersindustrin importerar stora mängder av fyllmedel.Det kan gälla olika talkmaterial. Stora förbrukare avindustrimineraler är också gummi- och stålindustrin. Närdet gäller prospektering inom detta område är det barastaten som kan ha det samlade ansvaret. är ocksåett intressant land för utländsk prospekteringsverksamhet.Även här har NSG med stor framgång agerat och skaffatsamarbetspartners som tillfört NSGs prospektering ca 12milj.kr./år och ett stort utländskt kunnande. Staten måstedå vara det bästa alternativet som samarbetspartner. pekade på att det behövdes större resurser för attöka framförhållningen. Den antog att 250--300 milj.kr. varen summa som skulle rätta till missförhållandena.Regeringens förslag att avveckla () verkar ogenomtänkt särskilt somman inte talar om vad som skall komma i stället. Statenmåste ta sitt ansvar i denna betydelsefulla fråga med hänsynbåde till gruvnäringen och regionalpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens huvudansvar för ochmedverkan i prospekteringen i .
mot · GF02N217 · 1992-01-27 00:00:00 — För att klara den demokratiska uppbyggnaden avRyssland och övriga öststater krävs att man också klararekonomin. Därför är det viktigt att länderna får igång sinindustri och handel som i sin tur kan ge värdefullaexportintäkter.En mängd svenska företag har produkter som på etteffektivt sätt kan hjälpa länderna i öst att ta till vara sinainhemska resurser. Som exempel kan nämnas AB i som har samarbetatmed institut och företag i om utveckling avutrustning för utvinning av olja och gas. Utrustningarna harstor betydelse för effektiviseringen av produktionav olja och gas genom förbättrat underhåll.En effektivare utvinning av olja och gas ökarmöjligheterna för att få in värdefullaexportintäkter och därigenom förbättra sin ekonomi. Ensådan utveckling måste vara av stort värde inte enbart förRyssland och övriga östländer utan också för denekonomiska utvecklingen och stabiliteten i övriga delar avEuropa.Hägglunds har levererat en omgång avs.k. För fortsatt leverans krävs en rimligexportfinansiering och att beviljasexportkrediter av EKN. (Företaget har lämnat in enansökan till EKN. )Intresset för projektet är mycket stort i . Detskapar arbetstillfällen i såväl som Sverige.Leveransvolymen för Workover Riggar beräknas kommaatt uppgå till 250 milj.kr. och ge sysselsättning förcirka 200 årsarbetare vid i Örnsköldsvik.Genom att ge exportkrediter till företag i , gerSverige hjälp till självhjälp somdet skapar värdefulla arbetstillfällen i bl.a. Örnsköldsvikoch Västernorrland.De arbetsmarknads-, regional- och utrikespolitiskamotiven för exportstöd är alltså påtagligt starka. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om exportkrediter till ochövriga öststater.
mot · GF02N219 · 1992-01-27 00:00:00 — beslutade hösten -91 att den statligaprospekteringsverksamheten skall avvecklas och , , skall läggas ned.Beslutet drabbar den svenska gruvnäringen mycket hårt ochfår ödesdigra konsekvenser för inland ochBergslagen, där den statliga prospekteringen huvudsakligenbedrivits.Den statliga mineralråvarukommittén () framhöll isitt betänkande ''Prospekteringspolitik'' (SOU 1989:92) attSverige behöver satsa minst 200--påprospektering om gruvnäringen skall kunna överleva . var prospekteringsnivån iSverige som högst. Den uppgick då till 185 miljoner per år.Riksdagsbeslutet innebär att prospekteringsnivån sjunkertill 50--60 miljoner.Den statliga prospekteringen har haft avgörandebetydelse för gruvnäringens fortlevnad. Därför bör statenåter anslå pengar till prospektering och NSG fortsätta sinverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statlig prospektering och omNSG.
mot · GF02N221 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringen har i proposition om inriktningen av denekonomiska politiken (prop. 1991/92:38) bl.a. förordat attden statliga prospekteringsverksamheten samt nämnden förstatens gruvegendom (NSG) avvecklas, dåprospekteringsverksamhet i statlig regi enligt regeringensuppfattning inte i någon avgörande omfattning bidrar till atttillförsäkra landet en nödvändig råvaruförsörjning.Med en sådan uppfattning från regeringens sida blirkonsekvenserna att den svenska gruvnäringen drabbasmycket hårt. Det är också ödesdigert för inlandoch Bergslagen, där den statliga prospekteringenhuvudsakligen bedrivs. Det skulle också, om detgenomförs, innebära att verksamheten vid () i , , Håksberg ochUppsala måste läggas ned och hundratals arbetstillfällenförsvinna.Sverige är ett rikt land på mineraltillgångar. Det utgörgrunden för den svenska gruvnäringens framtid. Denstatliga prospekteringen har varit mycket framgångsrik islutet på 1980- och . 1989 redovisadeNSG som målsättning för sin verksamhet, att ta fram minsten ny gruva . har man klaratdetta. startade koppar-guldgruvan i ,som ger arbete för ca 50 personer, och har man kunnatföra första grafitgruva till provbrytning. I sinårsredovisning bedömer NSG att ytterligare 3--4 projektkan leda till brytning de närmaste åren.Dessa insatser är av mycket stor näringspolitiskbetydelse i glesbygdsområden där fyndigheterna som regelfinns. NSGs prospektering 1991 bedrivs huvudsakligen iNorrbottens län (20 milj.kr. ), (30milj.kr.) och i Bergslagen (10--15 milj.kr).Den statliga prospekteringen har också knutit flerautländska företag till samarbete. Dessa företag samarbetarmed NSG och satsar innevarande år ca till NSG-projekt. Även dessa projekt finns i inland.Att staten medverkar i eller stöder prospektering äringet unikt för . Så sker i våra nordiska grannländer.I t.ex. har detta stöd varit störreräknat i ländernas storlek än i Sverige.Den statliga () redovisadei sitt betänkande ''Prospekteringspolitik'' (SOU 1989:92) attSverige behöver satsa minst 200--300 milj.kr. iprospektering om gruvnäringen skall överleva 90-talet. Imitten var prospekteringsnivån i somhögst, med hjälp av det s.k. 300-milj.kr.-stödet (ca 185milj.kr.). Innevarande år beräknas nivån vara ca 120milj.kr. Om den statliga prospekteringen nu skulleupphöra, som regeringen föreslår, sjunker nivån till 50--60milj.kr. Detta får inte ske.Den statliga prospekteringen har således en avgörandebetydelse för gruvnäringens fortlevnad. De få gruvföretagsom alltjämt bedriver prospektering har koncentrerat dentill gruvors närhet för att stärka malmreserven. NSG ärnumera i stort sett ensam om att bedriva s.k.fältprospektering och ensam om att söka industrimineral iSverige. Vi anser det nödvändigt att den statligaprospekteringen kan fortsätta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avveckling av den statligaprospekteringen och nedläggning av , .
mot · GF02N223 · 1992-01-27 00:00:00 — Insatser för att öka vidareförädlingen i skogsbruket Det svenska skogsbruket har under en relativt kort tidgenomgått en omfattande mekanisering som bl a fått tillföljd att sysselsättningen i inland kraftigtminskat.Den numera etablerade tanken i strävandena attutveckla inlandet är att satsa på dess naturligaförutsättningar.Som en konsekvens av detta synsätt framstår skogen,med alla dess möjligheter, som den mest sannolika basen föratt få till stånd en framgångsrik utveckling av inlandet.Skogsbruket har dominerats avkvantitetstänkande och mindre av kvalitet ochvidareförädling.Det svenska virkesförrådet har varitökande, och skogsnäringens egna prognoser visar på attvirkesförrådet kommer att fortsätta att öka.Det finns således utrymme för att bättre tillvarata deutvecklingsmöjligheter som finns i skogen genom att satsapå kvalitet och vidareförädling.Försök har gjorts att stimulera fram en utveckling motökad vidareförädling men utan några större framgångar.För att det skall lyckas att få ett genombrott krävs attstaten tar initiativ till att starta projekt i någon del avinlandet som kan bli banbrytande för en fortsatt utvecklinginom träförädlingen.Utvecklingsarbetet bör inriktas på att stimulera framnyetableringar inom träförädlingsområdet. Det kan skegenom samverkansprojekt mellan olika intressenter inomskogsbruk, sågverk och befintlig träförädlingsindustri.Kvalitetsvirke och vidareförädling utgör en slumrandepotential som om den tas till vara fullt ut kommer att betydamycket för inlandets utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att ökavidareförädlingen i skogsbruket.
mot · GF02N224 · 1992-01-27 00:00:00 — Bättre förutsättningar för innovatörer Ett av de största problemen som småföretagen samtinnovatörerna brottas med är att marknadsföra sina idéer iSverige.Det talas allmänt om att småföretagarna är framtidenshopp för att förbättra ekonomi. Denna insikt ärsäkert helt riktig -- det är bara fråga om hur stödet ochhjälpen skall utformas för att på bästa sätt ge de resultat someftersträvas.De mindre företagen har i allmänhet god förmåga attkomma med enkla och praktiska lösningar, som kan visa sigvara genialiska uppfinningar.I vissa fall leder innovationerna till patentsökning, fördet mesta inte.Detta beror på bristande marknadsföringskunskaperoch att det erforderliga riskkapitalet saknas.I dag finns en mängd olika anslag, bidrag, subventionersom företagare och uppfinnare kan söka, men inget av dembidrar eller syftar till att exponera uppfinningarna förmarknaden.Ett sätt att råda bot på detta är att tillsätta enproduktjury från olika verksamhetsområden medspecialistkompetens inom marknadsföring. Detta kanlämpligtvis ske i regi. En annan möjlighet är attproduktjuryn organiseras frivilligt av näringslivet.Till produktjuryn skall småföretagare kunna vända sigoch presentera sina produkter.Efter en första sovring av produktjuryn samt bedömningbeträffande en ev. patentsökning bör återstående produkterkunna presenteras för media, t.ex. i TV, för att få en meraallmän bedömning av uppfinningens allmänintresse.Vi är övertygade om att en s k innovationstimme i TVskulle bli till stor nytta för och dess uppfinnare.Förutsättningarna för sådan TV-presentation bör utredas.Presentationerna bör kunna återkomma var 14:e dag.Produktjury med TV-presentation skulle sporra ochstimulera företagare och uppfinnare, samt öka kreativitetenmycket mera än vissa delar av de bidrag, lån och stöd somnu finns tillgängliga.Den relativt blygsamma kostnad i relation till förväntatutfall som denna produktjury samt TV-tid drar, är betydligteffektivare än många av de nuvarande formerna försmåföretagarna att sätta fart på -- få drag undergaloscherna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt inrätta en särskild produktjury för innovationer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föråterkommande TV-sändningar av innovationer --''innovationstimmen''.
mot · GF02N228 · 1992-01-27 00:00:00 — Den svenska stålindustrin svarar för avvanadinkonsumtionen i vårt land. I slutet på 1980-taletimporterades ca , huvudsakligen från Sydafrika.I vårt land finns det möjlighet att skapa självförsörjningav vanadin. () hari i en fyndighet som kan klara densvenska konsumtionen åtminstone . I områdetfinns också andra vanadinfyndigheter som kan tas i anspråki ett senare skede.År 1989 redovisade NSG resultatet av anrikningsförsöksom gjorts i och som visat goda halter. NSGbedömer de geologiska, typografiska och brytningstekniskaförutsättningarna som mycket gynnsamma.NSG har med sitt prospekt försökt marknadsförafyndigheten och leda den till brytning. Ett hinder för dettaär oklarheten om den svenska stålindustrins vilja att ta varapå den svenska råvaran.Nu anser vi att det finns skäl för att ge sin åsikttill känna i självförsörjningsfrågan. Fyndigheten iSumåssjön är färdigprospekterad, provanrikad ochgenomgången lönsamhetsmässigt i tre utredningar.En gruvbrytning i skulle inte bara ha storbetydelse för den svenska råvaruförsörjningen utan skulleockså leda till en angelägen gruvindustri och sysselsättning.Enligt NSGs beräkning skulle minst 90 gruvarbetare kunnaanställas i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om brytning av vanadinfyndigheteni .
mot · GF02N230 · 1992-01-27 00:00:00 — 1991/92:100 bilaga 13 föreslås det att denstatliga prospekteringen samt skall avvecklas.Genomförs detta förslag innebär det ett starkt hot motden framtida utvecklingen av gruvnäringen i Sverige.Gruvnäringen har en lång och betydelsefull historia. varit en huvudnäring i norraUppland och gruvnäringen i landet har haft stor betydelseför den svenska ekonomin.Skall gruvnäringen ha en framtid och framgång på långsikt måste en statligt stödd prospektering ske även ifortsättningen. Det är naivt att tro att privata intressen skallgå in i sådan verksamhet som är mycket långsiktig ochförenad med stort risktagande. Statligt stödd prospekteringsker i andra gruvnationer och det är viktigt förverksamheten i att vi inte blir ett undantag genomatt staten avvecklar sitt stöd enligt propositionens förslag.Det förtjänar att påpekas att prospektering är ett av defå regionalpolitiska styrmedel som är gynnsamt på sikt.Detta har också () somtidigare noggrant utrett dessa frågor kommit fram till. MIRhar också lagt förslag som bör beaktas i detta sammanhang.Det är viktigt att gruvverksamheten tryggas i Sverigeoch därmed även industrin kring gruvverksamheten.Förslaget om nedläggning av den statligaprospekteringen innebär också att s.k. fältprospekteringoch industrimineralprospektering upphör och att lovandeprojekt i flera fall måste avvecklas.Vi avvisar regeringens förslag om avveckling av denstatliga prospekteringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget om en avveckling av denstatliga prospekteringen och av .