ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02N231 · 1992-01-27 00:00:00 — har de mindre och medelstoraföretagens betydelse i samhället lyfts fram. Företagsformeroch ekonomiska villkor etc. har belysts, inte minst senast iregeringens proposition angående företagensutvecklingsbehov.En av de allra viktigaste förutsättningarna för att fådynamik i företagen och därigenom i samhället är att haduktiga och välutbildade företagsledare och ägare tillföretagen.När det gäller de allmänna utbildningsvillkoren isamhället har stora resurser satsats på kompetenshöjandeinsatser för de flesta medborare. När det gäller specifiktföretagarnas utbildningsmöjligheter har däremot mycketsmå resurser satsats.Det är viktigt att verkligen nå de mindre och medelstoraföretagens ledare med kompetenshöjande aktiviteter ochdärför föreslås att stora resurser avsätts tillutbildningsinsatser. Med tanke på att kompetensenkommer att värderas speciellt , böravsättningsmöjligheter ges, så att företagaren inom ramenför sitt företag kan få fram resurser för att utbilda sig självoch de anställda, d.v.s. möjlighet måste finnas till avsättningi bokslut för utbidning och kompetenshöjande insatser iföretagen.För att rätt utbildning skall genomföras, måste prioritetges till de utbildningsarrangörer som verkligen satsar på desmå och medelstora företagen och har dessa företagsförtroende.Företagarnas har en egenutbildningsverksamhet. har man utvecklatett s.k. Företagardiplom, som är en grundläggandeutbildning för de mindre och medelstoraföretagens behov. Utöver detta har kurser i ledarfrågor ochannan angelägen utbildning utvecklats.Med hänvisning till de insatser som behöver göras ochsom Företagarnas Utbildning är beredda att åtaga sig, börresurser inom regeringens förslag till budgetramar avsättastill Företagarnas Utbildning, så att de får möjlighet attmarknadsföra och genomföra den utbildning som är direktanpassad för de mindre och medelstora företagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Företagarnas Utbildning förutbildning i de mindre och medelstora företagen.
mot · GF02N232 · 1992-01-27 00:00:00 — Hantverket har mycket gamla traditioner i och ären viktig förutsättning för utveckling av näringslivet. Mångamedborgare i tror att hantverket är musealt och hörtill en förgången tid.Om vi bl a tittar på det övriga och dess attityd tillhantverksfrågorna, så är man där aktiv. Gesäll- ochMästarbrev är en viktig inträdesbiljett till arbetsmarknadenoch står för kvalitet och kunnande i Europa.För del sköter Företagarnas Riksorganisationoch Centrala bevakningen avhantverksfrågorna. Organisationen är bärare av Gesäll- ochMästarbrevskompetensen och är den som utfärdar dessabevis. Centrala har ända sedan det bildades1983 skött hantverksfrågorna på entreprenad frånFöretagarnas , med finansiellt stöd avNUTEK.Bl a har stora satsningar gjorts på att informera omhantverksutbildningar till skolungdom och samhället i stort.Med tanke på det bistra arbetsmarknadsläget och bristandekvalitet, anser vi att hantverksfrågornas ställning börstärkas.Centrala arbetar med hantverksyrkensom har en kommersiell bärkraft och som till största delenomfattar eneller tvåmansföretag. Det är därför viktigt attresurser satsas så att ochCentrala kan utveckla dessa delar.För att nå ut med information och breddamarknadsföringen ännu mer för hantverket, är det viktigtatt Centrala permanentas och får deresurser som erfordras för att kunna bearbeta myndigheter,organisationer, branscher, arbetsförmedlingar, skolor m fl.Detta måste åstadkommas inom de budgetramar somregeringen har föreslagit. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Centrala hantverksrådet för desshantverkssatsningar.
mot · GF02N235 · 1992-01-27 00:00:00 — Exportkrediter till u-länderExportkreditnämnden (EKN) ska beakta debiståndspolitiska målen i sin kreditgivning till . Dethar den uppenbarligen inte gjort -- annars skulle den inte hastora fordringar på en rad diktaturer: 919 miljoner kronorpå , på , 816 miljonerkronor på och på Egypten.Vi motsätter oss därför regeringens begäran om medeltill EKN för en skuldlättnad till , enligtöverenskommelse i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör utfärdainstruktion till att vid kreditgivningtill beakta de fem biståndspolitiska målen,2. att avslår regeringens begäran ombemyndigande att använda anslaget E 3.Exportkreditnämnden, täckande av vissa utgifter förskadeersättningar för /93, för att beviljaEKN ersättning med . med anledning avskuldlättnad till , överenskommen i .
mot · GF02N237 · 1992-01-27 00:00:00 — Den allmänna pensionen är lika för män och kvinnor,trots att kvinnor har en högre medellivslängd än män. Inomden privata försäkringssektorn sker en annanpensionstillämpning. Den baseras på just deåldersstatistiska beräkningarna, varför åtskillnad görs påmäns och kvinnors utfallande försäkringsbelopp trots attsamma erläggs.Den nya jämställdhetslagen medger inte att sådanåtskillnad görs på män och kvinnor, men lagen är baratillämplig inom arbetslivet.I samband med remissen på pensionsberedningensbetänkande, ''Allmän pension'', pekade på dennaorättvisa tillämpning och har redan tidigare iframställningar till förra regeringen -- dock utan gensvar --begärt en översyn i avsikt att likabehandlaförsäkringsvillkoren på det allmänna och det privatapensionsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av pensionsvillkoren.
mot · GF02N241 · 1992-01-27 00:00:00 — Det är tillfredsställande att en förändring är på gång avBruksinvest. Bruksinvest bildades för att göra detlättare att skapa ny sysselsättning på bruksorterna iBergslagen. Några större satsningar har inte skett under degångna åren, i verkligheten är det ett fåtal jobb som harkommit till med medverkan från Bruksinvest. Mångaprojekt har varit uppe till behandling men dethar tydligen varit omöjligt att få enighet i styrelsenberoende på att området har varit för stort och attrepresentanter för de fyra stålföretagen inte har kunnatenas. Behovet av satsningar på Bruksorterna för att få igångny sysselsättning är mycket stort, inte minst med storaavskedanden på många orter, exempelvis Hagfors.Bruksinvest skall enligt avtalet skapa nya arbetstillfälleninom de geografiska verksamhetsområden där stålföretagenhar varit eller är verksamma. Det förslag som nuaktualiseras är att bolaget delas upp i fyra delar. En del ellerett dotterbolag för varje i bolaget ingående stålföretagUddeholm, , och . Ägarföretagenskall dela på kapitalet som vuxit till 125 milj.kr.Denna lösning bör leda till att pengarna kommer till denanvändning som de enligt det ursprungliga avtalet varavsedda för.De fackliga organisationerna har vissa synpunkter ochkrav som man vill ha tillgodosedda för att säkerställa att detnu skapas sysselsättning. Dessa krav bör enligt min meningtillgodoses.1. hade tillverkning i ochLångshyttan, därför bör representanter från dessa två orteringå när styrelsen för Kinneviksdelen bildas.2. Styrelserna i de nya dotterbolagen utses till hälften avföretagen och till hälften av de fackliga organisationerna.3. Ägaren och de fackliga organisationerna utsergemensamt en ordförande som har utslagsröst.4. Vid en oenighet om ordförande utser regeringendenna.5. De fackliga organisationerna skall ha rätt att väljautomstående företrädare, en utomstående representantfrån bygden skall kunna väljas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar av Bruksinvest.
mot · GF02N242 · 1992-01-27 00:00:00 — De statliga företagen har mycket stor betydelse försysselsättningen i de s.k. skogslänen. De statliga företag,som är verksamma inom basnäringarna, skogs-, gruv- ochstålindustrin, är i huvudsak lokaliserade till dessa områden.Detsamma gäller också vattenkraftproduktion.En utförsäljning av de statliga företagen på ett sådant sättsom borgerliga majoritet har fattat beslut om,kan komma att leda till mycket svåra följder försysselsättningen inom det nämnda området. Det finns,enligt vår mening, inte anledning att sälja ut välsköttaföretag, som ger ett bra ekonomiskt resultat över enkonjunkturcykel. Vi motsätter oss bestämt utförsäljning avde naturtillgångar, som staten äger. Det gäller inte minst viden försäljning av , , , NCBoch . Det finns en uppenbar risk att en privat köpareinte är beredd att ta det långsiktiga ansvar som krävs i dessabranscher. I stället finns en risk att köpet sker av kortsiktigaintressen, som t.ex. att komma åt råvarubaser ellermarknadskanaler. Detta kan då innebära atttillverkningsenheter inom regionen läggs ner medförödande lokala konsekvenser.Det förändringsarbete som har skett under densocialdemokratiska regeringsperioden av de statligaföretagen har varit inriktat på att stärka och omorganiseraföretagen för att uppnå ett bättre resultat. Detta arbete harlyckats mycket bra, och de statliga företagen är envälskött grupp.Vi motsätter oss inte fortsatta förändringar av detta slag,som även kan innebära försäljning av olika enheter.Däremot motsätter vi oss bestämt den utförsäljning påideologiska grunder, som efter regeringensförslag har fattat beslut om. Att sälja ut konjunkturkänsligaföretag i en lågkonjunktur är en mycket dålig idé. Detinnebär att staten i så fall säljer till underpris, vilket gynnarköparna på skattebetalarnas och de anställdas bekostnad.Ett förvaltningsbolag för statens företag bör återigenbildas för att få en effektiv drift av de statliga företagen. Detsom nu sker är en återgång till den gamla driftformen, därföretagen sköts direkt från kanslihuset. Detta innebär enmer politisk ledning av företagen, som nuvaranderegeringspartier har varit starkt kritiska mot i opposition.Vi kräver att regeringen återtar beslutet att sälja utstatens naturrikedomar av ideologiska skäl. I stället börregeringen överväga att bilda en statlig skogskoncern,bestående av , och . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bilda ett förvaltningsbolag förstatens företag för att få en bättre ledning,2. att hos regeringen begär att försäljningen avstatens naturtillgångar stoppas och att regeringen i ställetöverväger att bilda en statlig skogskoncern.
mot · GF02N244 · 1992-01-27 00:00:00 — Leverantör och handel samarbetar ofta om extrapriser.Leverantören lämnar en tillfällig rabatt, som ofta förstärksgenom en samtidig marginalsänkning i handelsledet.Marknadsföringen i annonser, flygblad etc. bekostas till stordel genom bidrag från leverantörerna. Detta samarbetemellan leden om extrapriser och annonsering kallas SA/VA,där SA står för samaktiviteter och VA syftar på de s.k.veckoannonserna. Den typiska veckoannonsen publiceras islutet av veckan och innehåller de gemensammapriserbjudanden för butikerna i en kedja.Prissamarbetet är omfattande i svenskt näringsliv i ettstort antal branscher. Ett prissamarbete som omfattarmånga och stora företag på marknaden medför betydanderisker, för att samarbetet försvagar det nödvändigakonkurrenstrycket med negativa följder församhällsekonomin. När väsentlig del av marknadenomfattas av horisontell prissamverkan, dvs. affärskedjornasgemensamma extrapriser, måste prissamarbetet förbjudas.Enligt regler för extrapriser, skallvaran bl.a. ha ett ordinarie tillämpat pris. Om varan inte harnågot ordinarie pris kan kontantpriset jämföras med ettcirkapris enligt de regler som gäller för cirkaprisjämförelser.Följsamheten till en cirkaprislista kan vara så stor attpriset som konkurrensmedel sätts ur spel.Prisrekommendationer som täcker en väsentlig del av enbransch kan t.ex. skapa en högre prisnivå än vad som skullevara fallet i ett läge med en helt individuell prissättning ochobunden konkurrens, dvs. utan horisontell prissamverkan.Cirkaprislistor är generella och tar inte hänsyn till olikabutiksstrukturer som förekommer inom landet. Listornabeaktar inte den enskilda butikens kostnader ochkonkurrenssituation. Detta innebär t.ex. att det inte sker enanpassning av priserna till lokal efterfrågan eller tillkostnadsförhållandena i enskilda företag.Prisrekommendationer som täcker en väsentlig del av enbransch tenderar att skapa en högre prisnivå än vad somskulle ha varit fallet med en helt individuell prissättning. Ettförbud mot horisontell prissamverkan innebär i princip attcirkaprislistor kan användas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om horisontell prissamverkan.
mot · GF02N245 · 1992-01-27 00:00:00 — Informationsskyldighet om olika sparformer Staten är intresserad av att sparandet i landet ökar. Dethar främjats genom skatteomläggningen ochskattelättnader på allemanssparande ochförsäkringssparande. Hushållen har också svarat upp emotdetta intresse och har rekordsnabbt ändrat sig från att varanettolånare till nettosparare. Sparmarknaden för denenskilde är så gott som omöjlig att överblicka och det är avväsentligt konsumentintresse att en ändring kommer tillstånd. Kreditinstituten ställer i regel upp och hjälperspararen med en riskbedömning, vilken sparform, aktier,obligationer, bank eller försäkringssparande, eller enkombination av detta som är lämpligast. På tre punkterborde spararen få automatisk upplysning. Hur beräknasskatten på mitt sparande? Vilken avgift tar banken,fondförvaltaren, försäkringsbolaget för att förvalta minapengar? Vilken avkastning har mitt sparande givit?För konsumenten borde det vara möjligt att snabbt ochenkelt kunna överblicka olika sparformer som bjuds ut påmarknaden. borde göra en förteckningsom regelbundet uppdateras över marknadens sparformersom skulle finnas lätt tillgänglig hos kreditinstitut ochkonsumentvägledare. Den enskilde skulle då kunna väljavad som är fördelaktigast och bäst svarar mot det egnabehovet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kreditinstituten enligt lagåläggs informationsskyldighet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att finansinspektionen upplyserom marknadens sparformer i en lättläst och överblickbarinformationsfolder.
mot · GF02N246 · 1992-01-27 00:00:00 — I budgetpropositionen 1992/93 aviseras ökade resurserför svensk forskning vid avvecklingen av löntagarfonderna.Ett nytt forskningsbeslut skall fattas under våren 1993.Utgångspunkten är att fonderna skall användas så att deger maximal stimulans på områden där kan tänkasha särskilt goda konkurrensförutsättningar.Vid en internationell jämförelse kan man konstatera attsvensk grundforskning ligger väl framme på mångaområden, även om forskningsbasen är allt för smal. Ettproblem i jämfört med de övriga framståendeindustriländerna (, och ) är att enallt för liten andel av de högteknologiskagrundforskningsresultaten kommer till en exploatering iform av nya tekniska metoder och produkter påmarknaden. Detta gäller i synnerhet för forskningsresultat,som inte är av direkt kommersiellt intresse för i Sverigeetablerade industrier/industriforskningslaboratorier.Det är angeläget att den ökade satsningen, enl. ovan,också omfattar den senare delen i utvecklingskedjan: ''Nykunskap--Ny teknik--Nya produkter''. Exempel på försökatt utnyttja högteknologiska forskningsresultat inom förSverige nya områden är framväxten av s.k. kunskaps- ellergroddföretag vid våra universitet och högskolor.Problemområden som bör uppmärksammas är bl.a.:Informationsöverföring/samverkan mellanforskarinstitutioner och industri/marknad. Lämpligafora.Management-kompetens.Kapital itillväxtfaserna.Patent- och produktskydd.Ekonomiska incitament för forskare (utan att dessanödvändigtvis måste bli egna företagare).Exempel på områden där inte haft förmågan attexploatera framstående forskningsresultat är: supraledningoch HIV. Svenska grundforskningsområden som skullekunna exploateras i väsentligt högre grad är bl.a.: teknik,naturvetenskap och medicin.Det är angeläget ur effektivitetssynpunkt att deskattepengar och fondpengar som satsas på forskning ocksåkommer samhället till del i form avproduktutveckling/industriproduktion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av såväl en kartläggningav de problem som hindrar en mera effektivexploatering av svensk forskning, som erforderliga åtgärderinför det nya forskningsbeslutet .
mot · GF02N247 · 1992-01-27 00:00:00 — En effektiv konkurrens är vårt bästa medel att bekämpakostnadsstegringar och ge förutsättning för dynamik ochtillväxt i svensk ekonomi. Regeringen har aviserat att föresommaren 1992 lägga förslag till förstärktkonkurrenspolitik. förslaginnehåller bl.a. förbud mot prissamverkan,marknadsdelning samt förordar ytterligare avregleringar.Det är angeläget att de lagregler som den nyakonkurrenspolitiken kommer att innehålla får en sådanutformning att de är långsiktiga, generella och lika för allaaktörer på den svenska marknaden. Konkurrenspolitikenskall ange lika spelregler oavsett om näringsverksamhetenbedrivs i form av aktiebolag, ekonomisk förening, offentligförvaltning eller annan företagsform.Vidare kan vi konstatera att inom vissa branscher finnsidag monopol- och duopolförhållanden som är skadliga förkonkurrensen på vår nuvarande hemmamarknad.Då den nya konkurrenslagstiftningen formas bör hänsyntagas till att många av dessa ''stora'' marknadsaktörerkommer att te sig mycket ''små'' i ett EG-perspektiv, medgrundsynen om fri konkurrens. Våra svenska företagkommer att möta en konkurrens från europeiskastorföretag både på hemmamarknaden och på dencentraleuropeiska marknaden.Lagstiftningen får inte leda till att svensk industrikortsiktigt tvingas bryta ner sin kapacitet/struktur sommarknadsaktör före EG-inträdet, för att efter EG-inträdetstå med en allt för liten kapacitet (skalfördel) för att kunnabjuda verklig konkurrens mot övriga stora EG-företag.Den svenska företagsstrukturen måste redan nubetraktas ur ett EG-perspektiv, då man värderar dessmarknadsdominans och roll på marknaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lika konkurrensregler för olikaföretagsformer och att svenska företags roll sommarknadsaktörer skall värderas i ett EG-perspektiv redannu.
mot · GF02N248 · 1992-01-27 00:00:00 — Försäljning av statens aktier har genom majoritetsbeslut bemyndigatregeringen att sälja 35 av statens aktier i 35 aktiebolag elleratt genom försäljning minska statens ägarandel i aktuellaföretag.Riksdagen bör därmed återkalla detta bemyndigandeoch framgent ges möjlighet att ta ställning från fall till fallom statens ägarandel ändras så att majoritetsbildenförskjuts.Satellitbild i är ett av de företag som finns pålistan av bemyndigandet. Företaget är uppbyggt medstatliga medel av regionalpolitisk karaktär och har efternågra trevande år nu 70 anställda och visar ett bra resultatoch en positiv utveckling. Satellitbild har sedan starten haftett viktigt samarbete med , som också är delägarei Satellitbild. Franska arrangemanget ägs blandat av franskastaten, övriga offentliga och privata företag.Basverksamheten har i huvudsak två affärsområden, fördet första mottagning, arkivering och grundbearbetning avsatellitdata.Den andra delen är vidarearbetning ochmarknadsföring, produkter, då främst i form av olika typerav kartor.Det franska samarbetet och det ägarskapet har visat sigviktigt. Det är angeläget att det sker en vidgadmarknadskontakt och därmed bör man också kunna vidgaägarkretsen i Satellitbild med såväl svenska som utländskaintressen. För trovärdigheten mot övriga ägarintressen börstaten även fortsättningsvis vara majoritetsägare iSatellitbild. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar återkalla bemyndigandet tillregeringen att sälja statens aktier i i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att staten skall förblimajoritetsägare i företaget.
mot · GF02N250 · 1992-01-27 00:00:00 — Av de strukturförändringar och omställningar somständigt pågår i det svenska näringslivet, och som är av storbetydelse för dess vitalitet, har fått svara för enbetydande del. Den strukturkris som drabbadevarvsindustrin, som direkt sysselsatte uppåt 14 000 anställdai , ledde nära nog till dess utplåning. Allnybyggnadsverksamhet har upphört och det som finnskvar är reparationsverksamheten på Cityvarvetmed några hundratal anställda vars verksamhet är utsatt förkonkurrens, särskilt från tyska varv men också andra , som har kraftiga direkta och indirekta subventionertill sin produktion. Dessa förhållanden böruppmärksammas i regeringens kontakter och förhandlingarmed EG-länderna.Den reparationsverksamhet som finns kvar i Sverigehar i stenhård konkurrens rationaliserats hårt. GötaverkenCityvarvet kan tjäna som exempel därpå. Effektiviteten ärinternationellt erkänt hög och uppslutningen och insatsernafrån de anställda är hög. Som ett exempel därpå kan nämnasatt sjukfrånvaron i denna hårda och tunga industrimiljöligger på . Verksamheten har personellt bantats ned till''lägsta möjliga nivå''. Överskrids denna nivå är riskenuppenbar att för verksamheten nödvändig kompetens blirså låg att förmågan att upprätthålla kärnverksamheten ochdärmed konkurrensförmågan skadas.Det värsta alternativet -- nedläggning -- skulle inte barautplåna den lilla återstående delen av varvsverksamheten iGöteborg, den skulle också vara till stort men för Göteborgoch landet för att skall kunna fungera som enviktig kugge i transportsystemet med dess viktiga rederi ochhamnverksamhet som behöver den servicereparationsverksamheten ger.I många år har den sovjetiska marknaden varit viktig,särskilt den baltiska. Dels på grund av förändringarna i detforna , dels också genom den alltmer omöjligakonkurrenssituationen för reparationsobjekten där våravarv inte kan erbjuda likvärdiga priser på grund avsubventionspolitiken i andra länder vilket också tar siguttryck i att konkurrenterna kan erbjuda helt andrakreditvillkor.Det är allmänt känt att inte minst i de baltiska ländernabehovet är stort att få befintliga fartygsbestånd satta i skick.Även behovet av stöd för att utveckla egen kompetens ärstort i dessa länder.Intill dess att det förhoppningsvis går att genominternationell påverkan skapa sunda konkurrensvillkor bördet nu prövas att inom ramen för det ekonomiska biståndettill östländerna utnyttja de upparbetade kontakter somfinns på detta område och att tillse att svensk verksamhetockså kan konkurrera på likvärdiga villkor med inte minstEG-länderna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa sunda och likvärdigakonkurrensvillkor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom ramen för biståndet tillöstländerna utnyttja upparbetade kontakter i svenskareparationsvarvs verksamhet och skapa likvärdigakonkurrensvillkor med andra länder.
mot · GF02N254 · 1992-01-27 00:00:00 — Källsortering av hushållssopor är en grundläggandeförutsättning för möjligheterna att återvinna papper, glasoch andra material. Genom återvinning minskarresursslöseriet.Ett särskilt problem har emellertid uppstått när detgäller möjligheterna att återvinna färgat och osorterat glas.Detta skedde vid i en av de tvådå använda ugnarna. Den aktuella ugnen lades dock nerunder 1991. Vid glasbruket i återanvänds nästanuteslutande vitt sorterat glas.För glasåtervinningen i innebär detta att detsnabbt kommer att växa upp ett ''glasberg'' som, om ingetgörs, kommer att deponeras på olika soptippar runt om ilandet. Problemet förstärks av det faktum attexportmöjligheterna är ytterst begränsade.Att inte ta vara på stora delar av glasavfallet innebär ettallvarligt resursslöseri. Därför är det ytterligt angeläget attfinna alternativa användningsområden.Problemet är att det saknas forskning och utveckling pådetta område. Därför krävs omedelbara insatser frånsamhällets sida. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skyndsamma insatserför utveckling av alternativa användningsområden förglasavfall.