mot · GF02Sf228 · 1992-01-27 00:00:00 — Det mest utmärkande för svensk välfärdspolitik är attden omfattar alla på lika villkor -- inte bara de sämstställda -- att den finansieras solidariskt och att den styrsdemokratiskt och i allt väsentligt är ett samhällsansvar.Detta är ''den hårda kärnan'' i den generellavälfärdspolitiken. Den ger alla medborgare ekonomisktrygghet och vid behov social service och vård. Den minskarklyftorna i levnadsstandard mellan människorna och enskilde frihet och möjlighet till självbestämmande.Den svenska välfärdspolitiken har av dessa skäl med rättavunnit internationellt erkännande.För socialdemokratin är det av största betydelse attbefästa och utveckla den generella välfärdspolitiken eftermänniskornas behov och önskemål. De förändringar avvälfärdspolitiken som samhällsutvecklingen påkallar ochden enskilde önskar måste ske rättvist och utan att degrundläggande utgångspunkterna frångås.I årets socialhuvudtitel återfinns en positiv beskrivningav den generella välfärdspolitiken, byggd på universalism,och ett kritiskt förhållningssätt till dess motsats -- ''ettselektivt system som siktar in sig på att stödja bara dem somhar de sämsta förutsättningarna'' (bilaga 4 sid.5). En sådan selektiv politik sägs, mycket riktigt, leda integritetsstörande kontroll och till marginaleffekter somgör att många fastnar i fattigdomsfällan.När detta väl är sagt föreslår regeringen nedskärningar iden generella välfärdspolitiken som varit otänkbarai vårt land. Till de mest uppseendeväckandenedskärningarna hör förslaget om införande av tvåkarensdagar i sjukförsäkringen och avskaffandet avdelpensionsförsäkringen.Samtidigt gör regeringen helt klart att välfärdspolitikenskall läggas om. Det resursutrymme som skapas skall intelängre satsas på generella välfärdspolitiska åtgärder utan tillstöd åt de ''svagaste och socialt mest utsatta grupperna i vårtland'' (finansplanen sid.3). Den valfrihetsrevolution som regeringen säger sig haför avsikt att inleda innefattar inte bara orättvisa ochuppseendeväckande nedskärningar i välfärden utan ocksåen ny syn på samhällets ansvar på välfärdsområdet. ''Statoch kommun skall koncentrera sig på de uppgifter somingen annan kan sköta'' (finansplanen sid.5). En omfattande nedrustning av offentlig verksamhetinleds därför. Nedrustningen på nationell nivå följskonsekvent och hårt upp i kommuner och landsting.Regeringen har med detta tillkännagivit sin avsikt attfrånträda den generella välfärdspolitikens väg. Därmedblåser regeringen till strid i en av vår tids mestgrundläggande samhällsfrågor.Socialdemokratin accepterar under inga förhållanden enutveckling i den riktning regeringen anvisar i årets budget.Istället skall rättvisa, solidaritet, valfrihet och mångfaldkaraktärisera reformarbetet inom välfärdspolitiken.Decentralisering och medinflytande för den enskilde ärviktiga inslag i en väl fungerande välfärdspolitik.Samhällsutvecklingen förändrar människornas behovoch önskemål. Det förutsätter att också välfärdspolitikenförändras för att tillgodose nya behov och förväntningar hosmedborgarna. Den samhällsekonomiska utvecklingenanger ramarna för förändringsmöjligheterna och kan i sigkräva omprövning av såväl regler som organisation för atthålla kostnaderna nere och för att göra verksamheteneffektivare. Vi måste få mer reformer förpengarna.Den viktigaste förutsättningen för en framgångsrikvälfärdspolitik är en stark ekonomi med god tillväxt, stabilapriser, hög sysselsättning och starka offentliga finanser.Viktigt för välfärden är också att välfärdssystemen i sigutformas så att den svenska ekonomin stärks.Socialdemokratin har i regeringsställning visat sin vilja ochförmåga att med rättvisan som utgångspunkt utvecklavälfärdspolititiken.Ca eller av desamlade sociala utgifterna utgörs av transfereringar tillhushållen. Staten och socialförsäkringssektorn svarar föröver av dessa transfereringsutgifter. Reglerna itransfereringssystemen har byggts ut successivt ochrepresenterar en svåröverskådlig del avvälfärdspolitiken både vad gäller personkrets ochersättningsnivåer som administration och finansiering. Medhänsyn till transfereringarnas stora samhällsekonomiskabetydelse och betydelse för den enskilde är det angeläget attfortlöpande följa systemens utveckling vad gällerkostnader, fördelningseffekter och risk för resursläckage.Den socialdemokratiska regeringen inledde ettomfattande och framsynt arbete för en fortlöpande översynoch reformering av välfärdspolitikens huvudområden.Transfereringssystemen hör till de centrala inslagen ivälfärdspolitiken. Att utveckla arbetslinjen hör till deviktigaste uppgifterna. Genom att minska antaletlångtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar genomförebyggande åtgärder i arbetsmiljön och genomrehabilitering vill vi socialdemokrater förbättramänniskornas livskvalitet, minska utgifterna isjukförsäkringen och pensionssystemen och därmedutveckla arbetslinjen. Ytterligare förändringar ärnödvändiga vad gäller arbetsskadeförsäkringen. Dendramatiska förbättringen av tandhälsan förutsätter atttandvårdsförsäkringen fortlöpande följs upp för att utrönabehov av regeländringar, bl.a. för att minska risken förresursläckage. Förändringar kan krävas också påläkemedelsområdet. På pensionsområdet krävsförändringar med utgångspunkt i pensionsberedningensomfattande arbete.Så vill vi socialdemokrater gå vidare. Det påbörjadearbetet måste fullföljas med kraft. Men vi underkänner deninriktning som präglar den borgerliga regeringens politikoch som leder till orättvisa och ökade klassklyftor.Rättvisa i socialförsäkringssystemenSocialförsäkringarna utgör den viktigaste delen i envälfärd för alla. De ger trygghet vid inkomstbortfall vidbarnafödande och på grund av sjukdom, arbetsskada ochhandikapp och på ålderdomen.Nej till två karensdagarI årets socialhuvudtitel föreslår regeringen enuppseendeväckande försämring av den allmännasjukförsäkringen genom införande av två karensdagar.Motiven för detta anges vara samhällsekonomiska menockså bristande effektivitet och kontroll liksom misstankarom överutnyttjande åberopas. Det kan självfallet finnastillfällen då samhällsekonomin kräver kostnadsbesparingarockså på socialförsäkringsområdet, och uppmärksamhetenmåste ständigt riktas mot risken för bristande effektivitetoch felaktigt resursutnyttjande. Den socialdemokratiskaregeringen genomförde förändringar isjukförsäkringen i syfte att dämpa kostnadsutvecklingen.Åtgärderna ledde till en påtaglig nedgång isjuktal och totalkostnader. Enligt socialdemokratinsmening är dessa åtgärder effektiva. Vi säger därför bestämtnej till de kraftiga och orättfärdiga nedskärningar somregeringen föreslår.I nr 2/1991 redovisasen analys som gjorts i samarbete mellan experter på SCBoch RFV. Av analysen framgår att ett införande av tvåkarensdagar särskilt drabbar låginkomsttagare, kvinnor,löntagare med nedsatt arbetsförmåga, tunga arbeten ochdåliga i sjukförsäkringen innebär med andraord en nedskärning som är djupt orättvis. Samtliga fackligacentralorganisationer liksom alla landetshandikapporganisationer har framfört kraftiga protestermot förslaget. Socialdemokratin har stor förståelse fördenna oro och avvisar bestämt den föreslagnanedskärningen i den allmänna sjukförsäkringen. Ocksåsocialminister , vars departement är ansvarigt för förslagetom karensdagar, tycks tveka. I ett tal förklarade han att ''även ärför mycket''. Varför lägger då regeringen fram dettaorättvisa förslag, som dessutom är uppseendeväckandeslarvigt berett.Nej till avskaffad delpensionsförsäkringDelpensionsförsäkringen genomfördes avsocialdemokraterna i regeringsställning . Syftet medförsäkringen är att göra det möjligt för äldre människor attsuccessivt trappa ned sin arbetsinsats efter 60års ålder och fram till den allmänna pensionsåldern 65år. Försäkringen är ett led i strävandena att görapensionsåldern mer flexibel och att ta tillvara denåterstående arbetsförmågan hos äldre på arbetsmarknaden.Eftersom alternativet till ett deltidsarbete i kombinationmed delpension i allmänhet är långtidssjukskrivning ellerhel förtidspension medverkar försäkringen också till attförstärka den s.k. arbetslinjen.Sedan delpensionen infördes har tiotusentals äldrelöntagare kunnat trappa ned sin arbetsinsats utan att tappakontakten med arbetslivet. nybeviljades drygt12 000 personer delpension. finns det ca 63 000 delpensionärer.Regeringen föreslår nu att delpensionsförsäkringenavskaffas av samhällsekonomiska skäl. Ocksådenna nedskärning är oacceptabel och orättvis. Dendrabbar äldre löntagare som i stället hänvisas tilllångtidssjukskrivning och förtidspension. Detta bekräftasav pensionsberedningen som i betänkandet SOU 1986:47Deltidspension (sid 75 och 76) säger följande:De äldres möjlighet att vara kvar i arbetslivet synesockså ha förbättrats som en följd av införandet avdelpensionsförsäkringen. Enligt den utvärdering som gjortsav RFV är det mycket som talar för att utvecklingendelpensioneringen förutan skulle ha medfört en kraftigökning av förtidspensioneringen och en ökad belastning påarbetslöshetsförsäkringen. Visserligen fanns det redan föredelpensioneringens tillkomst -- och finns alltjämt --möjligheter för vissa försäkrade med nedsatt hälsa e.d. attminska arbetstiden och få ersättning härför genom partiellförtidspension. Denna möjlighet synes dock av olika -- bl.a.psykologiska -- skäl ha utnyttjats i enbart begränsadutsträckning, medan däremot antalet hela förtidspensionervarit betydande. Man torde därför kunna göra denbedömningen att delpensioneringen har motverkat de alltstarkare tendenserna att fler äldre tvingas lämnaarbetsmarknaden definitivt. Genom delpensioneringen harsåledes många försäkrade kunnat vara kvar i arbetslivet ochundvikit den isolering från tidigare arbetskamrater ochkänsla av onyttighet som annars skulle ha kunnatuppkomma. Visst forskningsmaterial tyder även på attpensioneringen inneburit gynnsamma förändringar avdelpensionärernas livsvillkor och att den kan ha minskatrisken för utslagning och hälsoproblem.Av detta framgår att ett avskaffande av delpensionen ärdjupt orättvist, motverkar arbetslinjen och att densamhällsekonomiska besparing regeringen räknat medsannolikt blir obetydlig. Vi avvisar nedskärningen.Regeringen föreslår att delpensionssystemet avskaffasoch att de medel som tillförts den tidigare fondenskall inbetalas till arbetsskadefonden, där detfinns ett underskott. Vidare skall av delpensionsfondens ackumuleradekapital tillföras statsbudgetens inkomstsida.Arbetsskadefonden är underfinansierad ochdelpensionsfonden överfinansierad varför vi inte motsätteross överföring av delar av det samlade kapitalet.Vi vill dock behålla delpensionssystemet men finner attför detta är det tillfyllest att en mindre del mot tidigare avarbetsgivaravgiften avsätts till delpensionen. Resterandedelar bör användas att tillföra arbetsskadefonden.Vi återkommer med preciserade ställningstaganden närregeringen framlagt sina förslag.Ändringar i tandvårdsförsäkringen ochläkemedelsförsäkringenRegeringen aviserar i budgetpropositionen kommandeförslag om ändringar i tandvårdsförsäkringen och iläkemedelssystemet. Eftersom den närmare utformningenav de aviserade ändringarna inte är kända går det inte att taställning till dessa. Genom folktandvårdens uppbyggnadoch den fria tandvård som genom den erbjuds alla barn ochungdomar samt genom införandet avtandvårdsförsäkringen har vi fått en dramatisk förbättringav tandhälsan hos befolkningen. Detta leder självfallet tillminskade tandvårdskostnader hos den enskilde som ocksåbör ge utslag i försäkringskostnaderna. Utvecklingen påtandvårdsområdet och inom försäkringen kräverfortlöpande uppmärksamhet för att göra verksamhetenbättre och för att uppnå kostnadseffektivitet i försäkringen.Socialdemokratin är mot den bakgrunden beredd attmedverka till kommande kostnadsbesparingar inomtandvårdsförsäkringen. Detta förutsätter dock attbesparingarna blir rättvisa, inte äventyrar folkhälsan och attden fria barn- och ungdomstandvården inte hotas.Vad gäller läkemedelssystemet är det viktigt att beaktaden enskildes möjligheter att även i fortsättningen få rätt tilleffektivast möjliga läkemedel i det individuella fallet och attSveriges ledande ställning inom läkemedelsforskningen inteäventyras. Om dessa förutsättningar uppfylls ärsocialdemokraterna beredda att medverka till besparingarockså på läkemedelsområdet.Föräldraförsäkringen bör byggas ut!Socialdemokratin genomförde 1974föräldraförsäkringen för att göra det möjligt försmåbarnsföräldrar att utan betydande ekonomiskauppoffringar vara hemma med sina små barn.Försäkringen, som är unik i världen, har stegvis byggts utoch omfattar nu med ersättning enligtinkomstbortfallsprincipen och med ersättningenligt garantinivån. Den ingår som en central beståndsdel iden socialdemokratiska familjepolitiken som ocksåinnefattar barnomsorg av god kvalitet för alla barn.Den socialdemokratiska regeringen lade under den förramandatperioden fram förslag om en utbyggnad avföräldraförsäkringen med ersättning enligtinkomstbortfallsprincipen. Av samhällsekonomiska skältvingades vi uppskjuta denna reform. Detta innebäremellertid inte någon ändrad inställning i sak tillförsäkringen och utbyggnadsbehovet.I budgetpropositionen antyder regeringen att någonform av ett s.k. vårdnadsbidrag till småbarnsföräldrar kankomma att aktualiseras under innevarande mandatperiodom samhällsekonomin medger det.Vårdnadsbidrag hör enligt socialdemokratin inte hemmai en modern familjepolitik och har dessutom allvarligabrister ur rättvise- och jämställdhetssynpunkt. Vi avfärdardärför en sådan förändring av familjepolitiken och kommeratt så fort samhällsekonomin medger det fortsättautbyggnaden av föräldraförsäkringen. De administrativaförenklingar av föräldraförsäkringen som på densocialdemokratiska regeringens uppdrag föreslagits av RFVoch som föreslås av regeringen kommer att prövas närförslagen föreläggs . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den generella välfärdspolitikenoch rättvisa i socialförsäkringen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortlöpande översynav transfereringssystemen,3. att avvisar regeringens förslag om införandeav i sjukförsäkringen,4. att avvisar regeringens förslag omavskaffande av delpensionsförsäkringen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av delpensionsfondoch arbetsskadefond,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tandvårdsförsäkringen ochläkemedelsfrågorna,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vårdnadsbidrag och utbyggnadav föräldraförsäkringen.