mot · GF02Ub705 · 1992-01-27 00:00:00 — Behåll jägmästarutbildningen i !Jägmästarutbildningen i började redan1915. 1972 utlokaliserades den skogliga forskningen hit frånStockholm. Nio professorer och ett hundratal forskare är nufast knutna till , som därmed är störstauniversitetsort utanför universitetsstäderna. Forskningenupptar av budgeten. Den är självfallet beroende avstudenter. En årskurs i jägmästarutbildningen är förlagd tillGarpenberg.Undervisningen är av hög kvalitet. erbjuderunika resurser för skoglig undervisning, med mycket godaförutsättningar för fort- och vidareutbildning. Demellansvenska och södra skogarna har en hög kvalitet somär mycket ovanlig i världen. Avnämarna har förstått värdeti att skogsforskning bedrivs i denna miljö, och är enligtuppgift beredda att arbeta för en fortsatt utveckling avskogshögskolan i hotas ?I betänkandet SOU 1991:101 ''Landskap-Näring-Kunskap'' av utredningen angående översyn av Sverigeslantbruksuniversitet (JO 1989:03) behandlas verksamhetenvid och framtiden för , SLU.Utredningen föreslår bl a att det första åretsjägmästarutbildning flyttas från till iUppsala. föreslås bli en fältstation, ungefärsom Hyytiälä skogsstation i , med sommarkurseromfattande . De huvudsakliga skälentycks vara att behöver förstärkas och att forskningeni skulle vara isolerad. Kritik framförs även motinriktningen av skogsteknikforskningen i Garpenberg.Även om det är en nedgång i intresset föragronomutbildning och jordbruksforskning i ,finns det all anledning att utgå från att detta är tillfälligt. Ettuthålligt bruk av den ovärderliga resursen produktiv markkommer att bli allt viktigare, allteftersom insikten växer attmänniskan är beroende av de förnybara resurserna för sittlivsuppehälle. Ny ekologisk inriktning av jordbruket ochnya användningsområden för jorden, t ex för energi ochråvaror till industrin, kräver mycket forskning ochutbildning, som kommer att bli alltmer efterfrågad.Naturbrukundervisningen har bara börjat vidgymnasieskolorna. Det är alltså bra att det finns ledigkapacitet vid för att få rum med sådana viktigaforskningsområden, som samhället måste satsa ökaderesurser på.Det är gammalmodigt att tro att en kreativforskning sker bäst i stora städer. Den modernaelektroniken och den småskaliga teknikens utveckling samtövergången till mer flexibla arbetstider innebär att man kandelta i ett kvalificerat arbetsliv och bedriva kvalificeradestudier i stort sett var som helst i . Det är större riskatt forskare blir isolerade i de stora städerna som harimproduktiva strukturer, långa tröttande arbetsresor ochbristande social trygghet för sina innevånare. Iskogshögskolan i håller forskningen en godvetenskaplig kvalitet, enligt flera utvärderingar.Produktiviteten av forskningsresultat är hög. Det finns välfungerande personliga kontaktnät såväl inom sommed världen i övrigt. Forskarklimatet upplevs som mycketpositivt och de anställda har stimulerande miljöer såväl påarbetsplatsen som på bostadsorten. De studerande erhållergod och uppskattad undervisning i moderna lokaler ochlaboratorier mitt i sitt forskningsobjekt skogen.Internatmiljön ger social träning och främjar en mycket godsammanhållning.Kritiken av inriktning på forskningen iGarpenberg synes vila på en förlegad syn påskogsbruket. har miljö- medvetandet ökat ochskogsföretagen samarbetar t ex med för att söka kombinera biologiskmångfald med ett långsiktigt effektivt och lönsamtskogsbruk. Förståelsen för kvaliténs konkurrenskraft hosavnämarna har ökat intresset för en småskalig ochmångsidig bruknings- teknik. Det är just en sådan forskningsom bedrivs i , ofta i samarbete medskogsägarna.Vi kan alltså avfärda de tre skäl som utredningen lämnarför att minska resurserna till Garpenberg.Öka lantbruksforskningen!Det är en fördel att forskning ochutbildning bedrivs på olika ställen i landet. SLUs olika orterbör stödja varandra i den fasta förvissningen om attlantbruksforskningen i landet behöver utökas, inte minska.Arbetsmarknadsministern kräver nu att alla statligautredningar ska göra en regionalpolitisk bedömning aveffekterna av sina förslag. Utredningen omlantbruksuniversitetet har inte gjort några sådanabedömningar. I ett regionalpolitiskt perspektiv är detsjälvfallet viktigare att fårutvecklingsmöjligheter än de stora universitetsorterna.I stället för att dra ned på resurserna i ochflytta jägmästarutbildningen därifrån, bör samhälletmedverka till en utveckling.Framtidssatsningar i bör ske inomområden som skogsbrukets transporter (inklusivevirkesflödes- och virkesförsörjningsfrågor) i samarbete medhögskolan i /, privatskogsbruket inklusivesjälvverksamhet (småskogsbruk med avseende på biologi,teknik, ekonomi), arbetsmiljö och arbetsorganisationinom såväl skogsbruket som förädlingsindustrin,bioenergi (skogsenergi och energiskog), miljöanpassadskogsteknik, virkeskvalitet, landsbygdsutveckling,använding av riksskogstaxeringens permanenta provytorför miljöövervakning, forsknig och utveckling angåendetekniker för restaurering av mark- och vattenmiljöer,internationell analys- och prognosverksamhet, u-landsverksamhet, studier medekologiska förtecken (CEREF). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att behålla ochvidareutveckla som centrum för den skogligaforskningen och utbildningen i .