mot · GF02A812 · 1992-01-27 00:00:00 — I artikel 119 i fördraget slås de grundlägganderättigheterna fast: Varje medlemsstat skall i det förstaskedet garantera och därefter upprätthålla principen attkvinnor och män skall erhålla lika lön för lika arbete.Lika lön utan könsdiskriminering innebär: a) att lön beräknad per presterad enhet skall beräknaspå grundval av samma måttenhet. b) att lön beräknad per tidsenhet skall vara lika för likaarbete.I februari 1975 antogs ett direktiv som förpliktarmedlemsstaterna att ändra sina lagar, så att allkönsdiskriminering tas bort. Alla anställda som anser sigutsatta för diskriminering har rätt att ta sitt fall till domstoloch alla skall skyddas från hotet om uppsägning om de görså.Detta direktiv har lett till ett uppmärksammatdomstolsutslag. Kvinnliga anställda vid det danskaföretaget hade dragit företaget inför rätta för attdet konsekvent betalade lägre lön till kvinnliga anställda.Målet hamnade slutligen i , som fungerarsom ett slags när det gäller EG-lagstiftning.Enligt Danfoss' egen statistik låg kvinnornas löner 7procent under männens. Företaget hävdade emellertid attdetta inte var ett utslag av könsdiskriminering, utanberodde på att männen är mer flexibla när det gällerarbetstider.EG-domstolen ogillade företagets argument ochhävdade att det var alltför svepande och subjektivt. Irealiteten skärptes nu EG-lagstiftningen. Trycket påarbetsgivarna ökar vad gäller bevisbördan. De måste bevisaatt eventuella löneskillnader inte är ett resultat av medvetendiskriminering. Domen kommer, tror många, att leda till enkraftig ökning av antalet anmälningar mot företag som harlöneskillnader mellan manliga och kvinnliga anställda.I februari 1976 antogs ett annat viktigt EG-direktiv. Detstipulerar att män och kvinnor skall ha samma rättigheternär det gäller rätt till arbete, fortbildning i yrket ochbefordran. Även i detta fall skall den eller de som anser sigdiskriminerade ha rätt att gå till domstol utan att riskera attbli uppsagda från sina arbeten.Andra viktiga EG-direktiv på jämställdhetsområdetär:Direktiv som olagligförklarar all diskrimineringi obligatoriska socialförsäkringssystem som sjukförsäkring,arbetsskadeförsäkring, pensionssystem,arbetslöshetsförsäkring och barnbidrag.Direktiv 1986om att all diskriminering i tjänstepensionssystem måste varaborttagen före 1993.Direktiv om lika villkor ochjämställdhet för kvinnor som är fria yrkesutövare.Vid tvist skall den diskriminerade i första hand vända sigtill nationell domstol, men om det uppstår oenighet rörandetillämpningen av EG-lagstiftningen, fattas det slutligaavgörandet av EG-domstolen.I har jämställdhetsfrågan länge ståtti centrum. Den första somtillsattes av parlamentet syftade just till att undersökakvinnornas faktiska situation i . Det finns ett särskiltutskott för kvinnornas rättigheter i parlamentet sedan 1984.Utskottet har 30 ledamöter, 26 kvinnoroch 4 män. Det lägger fram rapporter, arrangerarutfrågningar och agerar som kvinnornas lobbyist i sambandmed antagandet av EG:s budget. Därutöver tar utskottetställning till de frågor som behandlas i parlamentet och somdirekt eller indirekt angår kvinnor.8.2.1 Pågående arbete inom EGFörutom de lagligt bindande direktiven i olikajämställdhetsfrågor bedriver EG-kommissionenkontinuerligt arbete i form av fleråriga aktionsprogram.Det innevarande aktionsprogrammet omfattar åren 1986--1990 och ger prioritet åt kvinnor i arbetslivet. Det ärframför allt sex områden som omfattas av programmet:Förbättring av tillgängliga kvantitativa och kvalitativa dataom kvinnor i arbetslivet.Samordning av denövergripande arbetsmarknadspolitiken med särskildaarbetsmarknadsåtgärder för kvinnor.Borttagande avålderdomlig skyddslagstiftning, till exempel när det gällermöjligheten för kvinnor att nattarbeta.Stimulering avpositiva åtgärder för kvinnor i företag i olika branscher.Stöd till lokala sysselsättningsinitiativ som är av särskiltintresse för kvinnor, till exempel genom kreditgivning.Påverka medlemsstaterna att ändra sin skattelagstiftning isyfte att ta bort tröskeleffekter för gifta kvinnor som vill uti arbetslivet.För att bistå i dess arbete påjämställdhetsområdet har en rådgivande europeiskjämställdhetskommitté inrättats. I kommittén sitterrepresentanter för de olika medlemsländernasjämställdhetsorgan. Kommittén sammanträder två--tregånger om året.Förutom den rådgivande kommittén finns en radexpertgrupper inom . De har till uppgiftatt se till att EG-beslut följs, och de skall dessutom föreslånya insatser på jämställdhetsområdet.Expertgrupperna behandlar frågor om hurjämställdhetsdirektiven skall genomföras, hur man skallkunna vidga kvinnors yrkesval och synen på kvinnor i TV.Andra områden är barnomsorg, kvinnor i den offentligasektorn och förslag om olika pilotprojekt till stöd förkvinnliga företagare.EG-kommissionens intresse riktas nu mot grunden förkönsdiskriminering: Att skolan vidarebefordrar enföråldrad syn på könsroller. I en resolution, som antogs avEG:s ministerråd 1985, slås fast att jämställdhetsmålet skallgälla också utbildningens innehåll.Den vitalisering av EG:s arbete som skedde i sambandmed besluten om den gemensamma inre marknaden ochden så kallade enhetsakten har lett till att debatten om desociala frågorna har vitaliserats. Inom ramen för etteuropeiskt medborgarskap vill man tillförsäkra allamedborgare i vissa sociala och juridiskarättigheter. I detta ingår grundläggande krav på till exempelarbetsmiljöfrågor, arbetsrätt, sociala förmåner, men ocksåjämställdhet.Ett intressant initiativ som kommer att stärka bådekvinnors och mäns ställning är den rådgivningsfunktion somEG nu håller på att inrätta. lanserades programmetför medborgarnas . Syftet var att öka människorskänsla av att vara européer och att föra ut innebörden avEG-lagstiftningen, framför allt Rom-fördraget, till dem.EG-kommissionens informationskontor imedlemsländerna kommer att anställa en jurist, varsuppgift blir att informera om de rättigheter som denenskilde har inom EG, till exempel när det gäller rätten attsjälv välja var man vill bo och arbeta.Juristen skall också ge råd om hur den enskilde skall göraför att utnyttja sina rättigheter. En viktig del blirinformation och rådgivning när det gäller vilka socialarättigheter man har om man väljer att flytta till ett annatEG-land och olika rättigheter enligt EG:s lagstiftning påjämställdhetsområdet.Detta innebär att förfördelade kvinnor i EG-ländernakommer att ha lättillgänglig information om de mycketomfattande rättigheter som EG:s direktiv ger dem och omhur de ska gå till väga för att klaga på missförhållanden.8.3 EG och SverigeDen svenska jämställdhetslagstiftningen begränsar sigtill arbetsmarknaden, medan har störrebredd och även innefattar åtgärder på det sociala området.Genom skärpningen av den svenska jämställdhetslagensom EG-anpassningen har inneburit har EG redan fått enpositiv inverkan på förhållandena i vårt land.Den nya jämställdhetslagen bör kunna ge svenskakvinnor större möjligheter att få lön i paritet med männen.Vid en gemensam konferens förjämställdhetsombudsmännen i konstaterade manatt lönefrågan är den viktigastejämställdhetsfrågan. Löneskillnaderna mellan män ochkvinnor tycks nu öka i flera länder, varför det är särskiltangeläget att bevaka lönefrågorna. En utredning studerarför närvarande dessa frågor, varför dess resultat böravvaktas innan det kan bli aktuellt med åtgärder.Medlemskapet i EG kommer inte att i formell meningändra förutsättningarna för svensk barnomsorgspolitik.Subsidiaritetsprincipen, den politiska grundprincip somsäger att ett beslut skall fattas på lägsta effektiva nivå,innebär att familjepolitiska frågor ligger under dennationella politiken.Däremot kommer närmandet till de övriga europeiskaländerna med säkerhet att öppna för impulser från dessaländer. Därmed kommer också kraven på valfrihet förfamiljerna att öka i . Kraven på att undanröjalönediskriminering på grund av könsdiskriminerandevärderingar ökar sannolikt parallellt med kraven frånsmåbarnsföräldrarna att kunna ge sina barn en trygg start ilivet, även när det innebär att en förälder ärhemma. Möjligheterna till individuella lösningar som bättrepassar respektive familj kommer att öka.8.4 Arbets- och studiemöjligheterEn medborgare i ett har rätt att bo, arbeta ochstudera i vilket annat som helst. Ett svensktmedlemskap öppnar därmed en ny frihet för svenskamedborgare.Inom EG har man ett ambitiöst program förstudentutbyte. kommer det att vara ett naturligtinslag i studierna för en student vid ett universitet atttillbringa en eller två terminer vid ett universitet i ett annatland. På så sätt förstärks inte bara de enskilda studenternaskunskaper. Det växer också fram en europeisksamhörighet. Personliga kontakter kommer att knytas övergränserna. De olika europeiska kulturerna kommer attfrämjas och stärkas av ömsesidiga impulser.Svenska medborgare kommer också att kunna arbetainom . Det öppnar nya möjligheter för mångasvenskar. Inom den sociala sektorn, där många kvinnor avhävd arbetar, har de flesta en mycket friareetableringsrätt än i . Inte minst för kvinnor kan dettaöppna nya intressanta möjligheter.Ett EG-medlemskap innebär ökade möjligheter för allaatt få vänner i andra länder, knyta kontakter och lära sigandra språk. Språkkunskaperna kommer att få ett allt högrevärde, något som kan komma att bli till nytta för mångakvinnor med språkinriktad utbildning.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna förjämställdhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhetsarbetet i skolan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utökajämställdhetsombudsmannens tillsynsområde,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnors rättstrygghet,1 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om EG:s betydelse för kvinnornasarbetsmarknad.