mot · GF02U536 · 1992-01-27 00:00:00 — Forskning och utbildning i norra I flera regioner av vårt land finns det ambitioner attetablera nya universitet. Gemensamt för alla dessauniversitetsprojekt är att det numera finns en betydandeinsikt om att forskning och utbildning är viktiga delar i ettlands och i en regions infrastruktur. Även i norra långt framskridna planer på att förstärka miljön förforskning och utbildning.Vid högskolan i finns det ambitioner att få tillstånd filosofiska fakulteter som kan komplettera dentekniska fakulteten. På så sätt skulle man kunna fåbenämningen universitet.I södra har det under bedrivits ettutredningsarbete vars slutpunkt skulle leda fram till ettuniversitet med högskolorna i /ochÖstersund som hörnpelare. Detta nätverksuniversitetskulle enligt förslaget, forsknings- och utbildningsmässigt,vara av Luleås storlek, dvs. 100 professurer och ca 10 000 studenter.Sannolikt måste det svenska FoU-systemet ytterligareförstärkas och byggas ut under det närmaste årtiondet föratt vi skall vara internationellt konkurrenskraftiga. Men detär framförallt dimensionen ''excellens'' som får en allt störretyngd i den tilltagande konkurrensen, dvs. djup framför enytterligare breddning.Ytterligare en faktor, som ingående måste analyserasinnan fortsatt utbyggnad av universitet görs, är vad denpågående integrationsprocessen i kan komma attinnebära för och olika regioner inom landet. Detfinns en tendens till en tydligare formeringän vad den nuvarande länsindelningen ger uttryck för. Detär i detta perspektiv som också en utbyggnad av FoU-systemet måste ses.De fyra nordligaste länen har endast 1 miljon invånare.Det är uppenbart att en sådan region inte på ettframgångsrikt sätt kan ha -- eller få -- underlag till treuniversitet innefattande några internationelltkonkurrenskraftiga ''centres of excellence''.När det gäller i har det fått sinstruktur given utgående ifrån den svenska välfärdsstatensutveckling alltifrån slut. Uppbyggnadenav högskoleutbildningen i tog sin början medtandläkar- och läkarutbildning och medsocionomutbildning och lärarutbildning under 1960-talet.Filosofiska fakulteterna tillkom under senare hälften av1960-talet. Genom regionala ansvarstagandeför uppbyggnaden av högskoleverksamheten i ochSundsvall och en tilltagande decentralisering ochdistansutbildning blev i . Detta universitetsengagemanghar i sin tur bidragit till att högskoleregionindelningen blevsom den blev och attsjukvårdsregionindelningen följde dengränsdragningen. Även om högskoleregionindelningendelvis tonades ner finns den ännukvar när det gäller fakultetskollegiernas/nämndernasansvarsområden.Universitetet i har genom utbyggnaden avdistansutbildningen och genom samverkan med ,, och sju inlandskommuner skapatett nätverk av lokala studiecentra, vilka bidragit till attutveckla regionens infrastruktur.Mot bakgrund av ovanstående bör det därför, som ettalternativ till nya universitet, i varje fall i norra huruvida möjligheten finns att Norrlandsuniversitet i kunde bilda kärnan i ett norrländsktnätverkuniversitet med decentraliserade forsknings- ochutbildningsenheter i /och Östersund.En utgångspunkt i en sådan utredning borde vara att det tillSundsvall/och till skall förläggas fastaforskartjänster som anknyter till programområden sompräglar respektive högskoleenhet. Härigenom kanuniversitetet ansvara för att kvaliteten i verksamheten kanstärkas och upprätthållas. En utredning som här föreslåsborde vara sammankopplad med frågor om den framtidaregionindelningen av landet. Det är enligt min meningnödvändigt att tillse att de fyra nordligaste länenutbildnings- och forskningsmässigt hålls ihop i en region.Det är -- förutom en Botniabana -- en av de viktigastegrundförutsättningarna för att norra kanvara en konkurrenskraftig region i ett nationellt ochinternationellt sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning av organisationenför forsknings- och utbildningssamordningen i .