mot · GF02Ub545 · 1992-01-27 00:00:00 — Utbildning och forskning i gjuteriteknik har näst efter och den störstagjutgodsförbrukningen i världen räknat per invånare blandde västliga industriländerna. Detta har medfört att densvenska gjuteriindustrin är väl utvecklad. Storainvesteringar har gjorts för att mötaframtida krav på bl.a. kvalitet och leveranssäkerhet.Gjuteriindustrin är en viktig basindustri framför allt förverkstadsindustrin, men även för stålindustrin ochbyggnadsindustrin. Ett livsvillkor för verkstadsindustrin ärtillgången till gjutgods, som uppfyller högt ställdakvalitetskrav. Produktionsvärdet vid de svenska gjuteriernauppgår till ca och förädlingsvärdet är ca4 miljarder kronor, vilket utgör avtillverkningsindustrins totala förädlingsvärde.Gjuteriindustrin är alltså en mycket viktig sektor avsvensk industri. Den nödvändiga strukturrationalisering,som branschen genomgått, har genomförts påmarknadsekonomiska villkor. För många företag har dettainneburit en smärtsam omställning, men någon''gjuterikris'' jämförbar med exempelvis kriserna inomvarvs- och tekobranscherna har det inte varit fråga om, ochstatliga medel har inte mottagits annat än i rent marginellomfattning.De flesta svenska gjuterier är välutrustade i fråga omeffektiv produktionsutrustning och god arbetsmiljö. Isistnämnda avseende håller svenska gjuterierinternationellt sett rangplatsen med bred marginal.Vad beträffar de svenska gjuteriernas framtid kan mangivetvis principiellt fråga sig, om vårt land skulle kunnaklara sig utan en nationell gjuteriindustri och i ställetimportera allt erforderligt gods. Svaret är att detta skulleleda till svåra handikapp, inte bara frånförsörjningsstrategisk synpunkt, utan även i tekniskt ochekonomiskt avseende. Inställningen i andra ledandeindustriländer är densamma, varför frågan får betraktassom närmast orimlig. En industri som konstruerar ochanvänder gjutna produkter måste på nära håll hasamarbetsmöjligheter med företag som tillverkar sådanaoch som utvecklar material och produktionsteknik fördetta. Den nya materialstyrningstekniken, som undermotton som ''just in time'' och ''zero inventory'' syftar tillminskad kapitalbelastning, ger ytterligare accent åtnödvändigheten att samverka med kompetentagjutgodsleverantörer inom landet.Tillgång till gjuteriteknisk högskoleutbildning är enlivsnödvändighet. I jämförelse med en del andra länder,t.ex. , är dock utbildningsmöjligheterna iSverige relativt ringa. Gjuteriteknisk högskoleutbildning inågon större omfattning ges endast vid tvåav landets högskolor, nämligen tekniska högskolan iStockholm och . Vid densistnämnda ges en gjuteriteknisk kurs numera endastvarannat år.Väsentligt förbättrad gjuteriteknisk högskoleutbildningär angelägen för att trygga den svenska gjuteri- ochverkstadsindustrins framtid. Utbildningen bör ges på demaskintekniska linjerna och inriktas inte enbart på rentgjuteritekniska frågor, utan även på frågor i anknytning tillgjutgodsets konstruktion och användning i olika typer avprodukter.För att stärka den gjuteritekniska högskoleutbildningenbör en professur i gjuteriteknik inrättas i . Dessutombör speciallärartjänster i gjuteriteknik inrättas vid i förstahand och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbildning ochforskning inom gjuteriindustrin.