mot · GF02U534 · 1992-01-27 00:00:00 — , EES och EG Nej till svenskt medlemskap i /EUVänsterpartiet är ett internationalistiskt parti. Vårt nejtill medlemskap i är inte ett uttryck för inskränktprovinsialism. Vårt alternativ till EG innebär ökad frihet förmänniskor att röra sig över nationsgränser i hela världen.Vårt alternativ innebär också fördjupad demokrati ochsjälvständighet i Sverige.Vänsterpartiet förespråkar frihandel och är principiellanhängare av att tull- och handelshinder avvecklas, intebara inom en viss del av världen, utan i hela världen. EG:sprotektionism med tullmurar och importbegränsningargentemot länder utanför, är uttryck förprovinsialism.Grundfrågan i diskussionen om ett eventuellt svensktmedlemskap i är synen på den politiska demokratin.Dels gäller det demokratin inom EG. EG är enregeringarnas organisation. tar de avgörandebesluten. Är man inte överens, röstar man. Ministrarna frånde stora länderna har fler röster än ministrarna från de småländerna. Besluten tas i slutna rum utan offentlighet, ochprotokollen publiceras inte. Fattade beslut blir bindande församtliga medlemsländer. Det folkvalda parlamentet har ettsynnerligen begränsat inflytande i den politiska processenoch reell beslutanderätt i ytterligt få frågor.Dels gäller det frågan hur medborgare i små länder skakunna få ett inflytande i en stormakt. Ty även om EG:sstyrelseskick skulle demokratiseras, t.ex. genom attparlamentet fick mer makt i förhållande till ministerrådet,så skulle medborgare i små stater som inte hamycket att säga till om. Vårt nationella folkstyre skullebegränsas, om vi gick med.EG omfattar ca 350 miljoner invånare och i enframtid kanske ännu fler. Huvudfrågan är, om det överhuvud taget är möjligt att bygga upp en superstat ochsamtidigt bevara en livskraftig demokrati. Det handlar omavståndet mellan medborgarna och beslutsfattarna. Omdemokratin ska fungera, måste det till en mindrecentralistisk ordning än EG:s.Sverige har en tradition av politisk pluralism ochkommunalt självstyre, som inte kan förenas med EG:söverstatlighet. har medborgarna rätttill insyn i myndigheternas förehavanden. Någon sådan rättfinns inte i EG:s rättssystem.Den offentliga makten i EG utövas i hög grad pågrundval av de fördrag och det regelverk, som underhistoriens gång byggts upp, och i mindre grad på denpågående demokratiska processen och parlamenten imedlemsländerna. En svensk kommissionär i EG ska alltsåföreträda EG:s intressen och inte . Vid konfliktmellan EG-rätt och nationell rätt kan EG-domstolensavgöranden sätta den nationella rätten ur funktion. Dennadomstol kan också, som vi erfarit, annullera såväl rådetssom kommissionens rättsakter. I flera avseenden kommervid ett medlemskap beslut, som fattats av politisktvalda organ, att beslutas av ämbetsmän i EG:s institutioner.I vad mån dessa institutioner styrs av starka lobbygrupperär svårt att avgöra. Men lobbygruppernas verksamhetskulle inte pågå, om de inte ansåg sin verksamhetframgångsrik och lönsam.Vänsterpartiet är i princip för att frågor om gemensamsäkerhet, miljö och mänskliga rättigheter kan beslutas påöverstatlig nivå, men vi accepterar inte EG:s djuptodemokratiska struktur med en sluten byråkrati och etttandlöst parlament.Från EG till EUSverige har lämnat in en ansökan om medlemskap i dess har en viktig förändring skett. De europeiskagemenskaperna ska också bilda en politisk union (EPU) ochen ekonomisk och monetär union (EMU) som tillsammansmed EG ska utgöra den Europeiska unionen (EU). Debesluten träffades på toppmöte i den 9--10december . Den nya traktaten ska undertecknasi februari. När förhandlingar med inleds,kommer de alltså att gälla medlemskap i , inte EG.Förutsättningarna för det riksdagsbeslut, som togs idecember 1990, har alltså förändrats. Ett ja till EG betydernu ett ja till den politiska och monetära unionen.Säkerhet i -- och utanförI det nya , som växer fram efter Sovjetväldets ochJugoslaviens sönderfall, finns motsättningar och konflikter,en del gamla, andra nya. Vi ser dem på och inomOSS. Folk kräver sin självbestämmanderätt. Cypernfråganär fortfarande olöst. I bemöts kurdernas nationellakrav med militärt våld.Mot den bakgrunden får den alleuropeiskasäkerhetsprocessen (ESK) inte överges. Tvärtom måsteESK stärkas och vidareutvecklas, få fredsskapande ochfredsbevarande funktioner. Begreppet ''gemensamsäkerhet'' måste fyllas med ett nytt innehåll nu när dengamla förutsättningen, uppdelningen på två block,bortfallit. och andra neutrala och kärnvapenfrialänder (NN-staterna) ska arbeta för att ESK ger de central-och östeuropeiska folken sådana säkerhetsarrangemang attde kan känna sig trygga, även minoriteterna.Utanför , i , , ochLatinamerika, pågår ett trettiotal krig. I många av dem ärde europeiska stormakterna och inblandade. De harfortfarande intressen, som de bevakar i sina f.d. kolonieroch intressesfärer. De har militära biståndsavtal och trupperi oroliga områden. Militärbaserna har inte avvecklats.Världen är inte fredlig.Därför måste fortsätta att arbeta för fredliglösning av konflikter, för ett stärkt och mer handlingsdugligtFN.Neutraliteten behövsVänsterpartiet, som under hela sin existens försvarat densvenska neutraliteten, kan inte acceptera att den reducerastill att ska förhålla sig neutralt till krig i vårtnärområde, att den ersätts med en ''klar europeiskidentitet''. Ty, även om förutsättningen för den alliansfriautrikespolitiken bortfallit genom den ena alliansens,, upplösning, kvarstår de skäl, somföranledde att 1834 avge vad han kallade ''ettformligt förklarande av mitt system av sträng ochoberoende neutralitet.'' Den gången handlade det om atthålla utanför ett fruktat krig mellan ochRyssland i Mellanöstern.Detta var begynnelsen till det som senare utvecklades till''aktiv neutralitet'' och som givit oss möjlighet att medla ochskapa fred. Detta har varit en grundbult i vårt FN-arbete.Det är därför grundfalskt att säga att neutraliteten intebehövs längre, därför att öst-väst-konflikten upphört.Den europeiska unionenDe beslut, som EG fattade på sitt toppmöte i december, lade grunden för Europeiska unionen med engemensam utrikes- och säkerhetspolitik, som ska inbegripaalla frågor som hör samman med EU:s säkerhet, inbegripetutformningen av en gemensam försvarspolitik, som i sinomtid kan komma att leda till ett gemensamt försvar. Den skavara förenlig med NATO:s säkerhets- och försvarspolitik.Västeuropeiska unionen (VEU) ska bli en integrerad deli EU:s utveckling och stärka solidariteten inom NATO.VEU ska verkställa sådana EU-beslut och -aktioner, somhar försvarskonsekvenser. VEU ska utvecklas som EU:sförsvarskomponent och som medel att stärka NATO:seuropeiska pelare. VEU-staternas representation ialliansen och EU kan bli enligt formeln ''dubbla hattar'',som återstår att utforma.Inom EU ska de övergripande besluten fattas avministerrådet. Då krävs i princip enhällighet. Men om detredan finns två tredjedels majoritet, ska enskilda länder sålångt som möjligt undvika att blockera ett beslut.Ett nära samarbete skisseras mellan EU:s och VEU:srespektive ledningsorgan. VEU ska flytta till . Ävendess parlamentariska församlingar ska samarbeta.Vad betyder detta för ?Sverige, som inte är medlem i VEU, kommer att utsättasför ett starkt tryck att bli det. Det har antytts i attSveriges ställning annars blir ohållbar. kansituationen bli akut, när integrationen av VEU i EU skarevideras.Ett svenskt medlemskap i leder bakvägen in iNATO.Det kan också betyda slutet på kärnvapenfriastatus. President har väckt frågan, om Frankrikekan tänkas ställa sina kärnvapen i EU:s tjänst, när enighetnåtts om en gemensam utrikespolitik.Det är också oklart, om planerna på att göra kärnvapenfri zon måste skrinläggas, i det fall ett nordisktland går in i VEU. Som medlem där kan ett land bliförpliktat att ta emot kärnvapen under vissaomständigheter.Var ska svenska soldater slåss?De ''dubbla hattarna'' betyder att de s kbrandkårsstyrkor, som både NATO och VEU byggerupp, kan komplettera varandra. Under en amerikanskgeneral utgör de NATO-trupper, som endast kan sättas ininom NATO:s operationsområde, dvs. inte utanförEuropa -- det var ju problemet i kriget vid Persiska viken.Om styrkorna ställs under en brittisk eller fransk general,kan de däremot operera som VEU-styrkor varhelst EU skahävda sin ''identitet på den internationella scenen'', som detstår i Maastrichtdokumentet.Då måste vi ställa frågan: Ska delta när de gamlakolonialmakterna försvarar sina intressen utanför ?Uppenbarligen anser statsministern det. citerade honom :''Det är fullt möjligt att kan delta i en gemensameuropeisk militärstyrka som kan gå in i olika krislägen,säger '', skrev tidningen.EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik gälleräven vapensamarbete, vapenhandel, militär utbildning,planering, nedrustningsarbetet och ESK-processen.Ingen egen stämmaEU ska tala med en röst, vilket EG gör , t.ex.i FN. Här skulle inte längre kunna spela ensjälvständig roll, som medlare och fredsmäklare. Redan nufinns det tveksamhet i FN-kretsar om kandidaturtill säkerhetsrådet. har blivit för europeiskt, sägsdet.Men möjligheter att påverka EU:s politik tordebli ännu mindre. Vi har exempelvis sett EG:s agerande ifallet , som påminner om den orwellskadjurfarmen: vissa är jämlikare än de andra djuren. förvandlade från ennågorlunda jämnstor makt till en dominerande. Det harframkallat reaktioner i de andra , särskiltFrankrike.Med kolonialmakterna mot tredje världenÄven biståndspolitiken ska samordnas inom EU.Visserligen heter det i traktaten att unionensutvecklingsbistånd ska komplettera medlemsstaternaspolitik. Men det står också att medlemsländerna skasamordna sin u-landspolitik och sina biståndsprogram. Dåställs vi inför frågan om ska medverka i en politik,som slår ut jordbruk? EG:s livsmedelshjälp hargjort det genom dumpning av exempelvis vete ochtorrmjölk från överskottsbergen. EG:s jordbruksbiståndhar huvudsakligen gått till att öka produktionen avexportgrödor, vilket pressat ner priserna, och till storskaligtjordbruk.Vid ett svenskt EU-medlemskap -- vad sker med de femav fastslagna biståndspolitiska målen:resurstillväxtekonomisk och social utjämningekonomiskt och politiskt oberoendedemokratisksamhällsutvecklingframsynt hushållning mednaturresurser och omsorg om miljön?Om integreras med de gamla kolonialmakternaStorbritannien, , , , ,, och , kommer vårarelationer med tredje världen att förändras. Då försvinnerdrömmen om en ny ekonomisk världsordning. Den böravföras från FN:s dagordning, har EG yrkat.Nya murarNär många gamla murar rivits, är i färdmed att resa nya murar mot flyktingar, främst från världensfattiga länder. har denna verksamhet i huvudsakskett utanför EG:s institutioner, något som undandrar denfrån parlamentets insyn och domstolens kontroll.Det är bl.a. fråga om att genom en kombination avgemensamma, skärpta visumregler och stränga sanktionermot transportföretag, som medför passagerare utan allaresehandlingar i ordning, som asylsökande utestängs frånVästeuropa. måste ta omedelbara initiativ ilämpliga internationella fora för att bryta denna farligautveckling.EG och den samhällsekonomiska effektivitetenKortsiktigt räknar man med att en ekonomiskintegration sparar in direkta kostnader för gränskontrolleroch tulladministration. 1989 beräknade man de återståendebesparingarna av denna typ totala gemensammamarknad till mellan 0,5 och av EGs samlade BNP.Självklart finns där också en del att spara in på våragränsstationer mot främst och omSverige kommer med i EG.Man skall också komma ihåg att en hel del kontroll avvarutransporter och icke-EG-medborgare måste finnaskvar också inom EG. Jordbruksvaror som man begärexportbidrag för inom ramen för den gemensammajordbrukspolitiken är ett exempel. Man kommer också atttvingas införa kontroller mot sådant som kan spridaepidemier, mot terrorism och narkotika.Så länge de enskilda länderna har kvar sinbeskattningsrätt, måste det också finnas ett omfattandeskattekontrollsystem, oavsett EG. En av tullverketsviktigaste uppgifter är att hantera momsregistrering.De olika momssatserna kräver ett komplicerat clearing-system som slussar pengar mellan export- och importländer.EG:s uppdelning av varorna vid tullkontroll är betydligtmer finfördelad än den svenska. EG arbetar med ca 14 000varugrupper mot ca 6 800 här. Detta leder till att Sverigetvingas investera i nya datasystem och nya mer omfattandeadministrativa rutiner vid ett medlemskap. Det kan inteheller ses som ett bidrag till internationell harmonisering,eftersom det inte är självklart att FNs statistik kommer attlikna EGs mer än vår.Vinsterna av frihandelPå medellång sikt beräknas frihandeln leda till enomflyttning av kapital och arbetskraft i riktning mot deföretag och branscher man har bäst naturligaförutsättningar för inom respektive land och därmed ökadhandel.Cecchinirapporten räknade med stora vinster på EG:sinre marknad. Vinstmöjligheterna är naturligtvis störst ibranscher där handelshindren -- som ju numera nästanenbart består av s.k. icke-tariffära (icke-tullar) hinder --mellan och är störst. (norskEG-positiv professor i nationalekonomi) användeCecchinirapportens metoder och beräknade 1989 vinsternaför bilar till av förädlingsvärdet, för kontorsvaror ochfarmaceutiska produkter och för elapparater i hushållen1%.Men denna typ av undersökning tar bara hänsyn tilleffekterna av borttagna handelshinder mellan ochEG, inte till de nya hinder, som tillkommer som ett resultatav EG:s handelshinder utåt. Det frihandelsavtal, som vi harmed EG, ger oss redan tullfrihet på industrivaror. OmSverige blir medlem, måste vi tillämpa EG:s tulltaxa utåt,som för industrivaror ligger på en högre genomsnittlig nivåän Sveriges.1988 var skillnaden mellan höjden på EG:s och Sverigestullmur utåt en procent enligt UD (5,6 mot 4,6) och 1,8%enligt (5,6 mot 3,8).Exempel på varugrupper, där tullarna genomsnittligt låghögre i EG än i är papper och massa (+1,iskillnad 1988), transportmedel (+2,0), kemiska produkter(+2,8), elektriska maskiner (+3,) samt foto/ film-utrustning (+6,2). EG:s skydd verkar vara som högst ibranscher utsatta för japansk och amerikansk konkurrens.EG har också icke-tariffära handelshinder. Bl.a. fannsdet 1990 ca 40 frivilliga exportbegränsningar. De gälldefrämst tredje världens teko-varor, men också japanska bilaroch östeuropeiskt stål. Särskilt branscher, som dominerasav storföretag i , skulle få ökat skydd motkonkurrens från länder utanför EG vid ett svensktmedlemskap. Det skulle inte medföra ökad effektivitet försvensk ekonomi.Kläderna och matenI avvecklade multifiberavtalet, sombegränsar import av textilier och kläder och som främst haftudden riktad mot tredje världen. Det är högst ovisst om EGkommer att göra detsamma med de 26 avtal ombegränsningar av tekoimporten under multifiberavtalet,som enskilda medlemsstater i EG eller deras företag har.EG:s jordbrukssubventioner kostar ca 30 miljarderECU (ca ) och tar mer än halva EG-budgeten. Prisstödet tar och resten går till direktabidrag och arealbidrag. Effektivitetsförlusterna, somjordbrukspolitiken lett till, har uppskattats till 20 miljarderECU. stödpolitik stod 1990 för av jordbruketsinkomster mot i EG.EG:s överskottslager av spannmål, nötkött, smör ochtorrmjölk är nu högre än 1988. Den mest högljuddakritikern av EG:s jordbruksprotektionism är visserligenUSA, men det är länder som det köttexporterandeArgentina som drabbas hårdast.De högre svenska matpriserna beror i huvudsak på dåligkonkurrens i förädling och distribution och högrematmoms. Om den svenska avregleringen av jordbruketfortsätter, om matmomsen sänks mera och omkonkurrenslagstiftningen skärps, så kanske vi får matpriser,som ligger i nivå med eller rentav lägre än EG:s. En svenskEG-anslutning kan alltså komma att innebära eneffektivitetsförlust för jordbruket.Samhällsekonomisk effektivitet och miljöHittills har vi utgått från ett snävt företagsekonomiskteffektivitetsmått. Men vad händer om man tar hänsyn tillsociala kostnader och föroreningar av olika slag samtförslitning av människor och natur? Med andra ord: är ettsvenskt EG-medlemskap samhällsekonomiskt effektivt?Det är naturligtvis en komplicerad fråga.På en del områden har EG mer avancerade fysiskakontroller och kvalitetskrav än . Men troligen har vimer av miljöavgifter. EG har exempelvis hårdarekvalitetskrav på luft och vatten än vad vi har, medan vi harkilometerskatt och avgifter på konstgödsel.EG-kommissionen lade 1991 fram förslag om koldioxid-och energiskatter på kol , på olja , pånaturgas , på el och på bensin med 5%fram . Höjda miljöskatter är bra urmiljösynvinkel. I verkligheten gynnar EG kärnkraft -- trotssina planerade skattehöjningar.Varken kärnkraften, bilismen eller flyget bär sina egnasamhällsekonomiska kostnader om man tar hänsyn till allamiljöeffekterna av produktion och användning, tillolycksfall och säkerhetssystem och till skrotnings- ochavfallshanteringen. På en genuin konkurrensmarknad medfull samhällsekonomisk kostnadstäckning skulle dessabranscher få stora svårigheter att överleva med nuvarandeteknologi.Effektivare konjunkturpolitik i EG?I begreppet ekonomisk effektivitet ligger också det fullautnyttjandet av samhällets alla resurser: arbetskraft,maskiner, fabriker och naturresurser. Anhängarna av ensvensk EG-anslutning hävdar att det också ur dennaeffektivitetsaspekt är nödvändigt med en svensk knytningtill både det gemensamma valutasystemet och till denekonomiska politiken i övrigt inom EG. Eftersom denöppna arbetslösheten ligger högre i EG än här,strider deras argumentation mot begreppet ekonomiskeffektivitet.Nyliberala ekonomers resonemang går ut på attarbetslösheten måste upp först i en chockbehandling så tar knäcken på inflations- ochdevalveringsförväntningarna, men antasarbetslösheten minska igen, när kapitalismen får ny fart.Men erfarenheterna från övriga länder -- t.ex. --där man fick sin massarbetslöshet redan för mer än ettdecennium sedan, är att arbetslösheten tenderar att blipermanent. Dessutom stiger då också inflationen igeneftersom den utslagna arbetskraften inte längre fungerarsom lönepress.Den monetära unionenDen svenska kronan är nu knuten till ECU:n, som är ensammanvägning av EG:s 12 valutor. Ett exempel på vadECU-anknytningen har inneburit, är att dollarn sjunkitjämfört med den svenska kronan, vilket kraftigt försvagatkonkurrenskraften för den del av den svenskaexportindustrin, som är inriktad på USA.Allt fler ekonomer varnar för konsekvenserna avden i beslutade monetära unionen. Den tyskaräntan har stigit och den tyska , som också ärmotorn i EGs valuta- och penningpolitik, driver enhård antiinflationsdrivande -- och arbetslöshetsskapande --politik. Trots detta beräknas inflationen i EG bli högre än iSverige . Vi uppfyller redan alla de krav man ställde uppi för deltagande i valutaunionen. Det finns ingenanledning varför vi skulle tvinga in oss i valutaunionenstvångströja och avsvära oss rätten att föra en mer aktivpolitik mot arbetslösheten.Skatter och lönerDe flesta EG-anhängarna påstår att utgifterna för denoffentliga sektorn och de svenska skatterna måste ner tillEG:s nivåer vid ett medlemskap. De säger att de svenskalönerna och vinsterna måste anpassas till EG. Men det ärhögst tveksamt.Skillnaden mellan den offentliga sektorns storlek i EGoch har överdrivits. Korrigerar man för''rundgången'' av skatt på svenska transfereringar (ATP,sjukpenning etc) har större offentliga utgifter iprocent av BNP, och och högre skatteuttagän här. Tar man också hänsyn till olika andelar pensionärer,passeras vi också av Holland.Lönerna är inte heller i genomsnitt särskilt höga iSverige. Det som hänt är attproduktiviteten höjts när inkomstskillnaderna minskadeunder 70-talet, men produktiviteten ökade mindre närklyftorna ökade.Rörlig arbetskraft?Undersökningar visar att chefer och högutbildadespecialister är de som i första hand använder sig av den friaarbetsmarknaden. låg de årligamellanstatliga flyttningarna inom EG på 0,avbefolkningen och detta betydde en minskning . Det är osannolikt att arbetskraftsrörligheten mellande nuvarande och blir större än så vidett medlemskap, snarare talar de geografiska och kulturellaavstånden för en ännu lägre procentandel som flyttar. Enviktig orsak är den stora arbetslösheten inom EG, somhämmar rörlighet på arbetsmarknaden.Konkurrens och monopolEG-anhängarna hävdar att konkurrensen ökar ochmonopolen får svårare inom EG. Och det är sant, att påpapperet är EG:s konkurrenslagar hårdare än de svenska.Men EG tycks ha minst lika svårt som att omsättasina konkurrenslagar i effektiv kamp mot monopol. EG kanexempelvis stoppa en fusion, om de fusionerade företagenssamlade årsomsättning på världsmarknaden överstiger 5miljarder ECU och om minst två av företagen har enomsättning inom EG på minst 250 miljoner ECU. Mendetta hindrade varken fusionen mellan eller Tetra Paks köp av , trots att bådafusionerna ledde till stark marknadsdominans på vissaproduktområden.Redan sa att så fort två kapitalister träffasså börjar de konspirera mot marknaden, och detta är ihögsta grad sant för EG. I artikel 13 står det,att reglerna om den fria rörligheten inte gäller, om de hotar''industriell och kommersiell äganderätt''. Vad det betyderkan man exempelvis se , när EG:s läkemedelsjättarförsöker förlänga patenttiderna och därmed hålla uppe sinatill stor del skattefinansierade monopolvinster.I Rom-traktatens 37§ står det att medlemmarna gradvis skall anpassa destatliga varuhandelsmonopolen, så att alla inom EGbehandlas lika med hänsyn till leverans ochförsäljningsvillkor. Detta kommer troligen att betyda, attbåde Systembolagets och Apoteksbolagets monopol blirförbjudna. Slutsatsen blir: lagstadgade statliga monopolskall inte få finnas inom EG, men de privatamarknadsmonopolen driver med framgång sin lobbying iBryssel.Offentlig upphandlingEG:s regler för offentlig upphandling föreskriver, att envara får innehålla högst icke-EG-lands-material för attfå företräde. Detta förutsatt att priset inte ligger mer än treprocent över konkurrerande anbud med större inslag avicke-EG-material.Är EG ett hot mot storfinansen?EG-medlemskapet har ibland framställts som ett hotmot den svenska storfinansens maktställning. Men liknandemaktgrupper finns i alla , och tendensen är ettökat samarbete mellan dem i organisationer av typEuropean Round Table of Industrialists. Man trodde ett tagatt EG skulle tvinga fram ett avskaffande av den graderaderösträtten på aktier. Men sedan den europeiskastorfinansens många lobbygrupper agerat, så verkar den''risken'' nu vara borta. Små svenska aktieägare lärknappast få mer att säga till om i sina bolag vid ett svensktmedlemskap.Vad kostar EG?Grönboken tror att bidrag till EG skulle röra sigom ca 16--om vi blev medlemmar1992 (inkl. räntorna på vissa fondavsättningar). Avjordbruksstödet skulle vi få tillbaka en betydligt mindreandel än vad vi skulle betala. För att en region skall fåstrukturstöd, krävs att dess BNP per invånare är högst 70%av EG-genomsnittet.EG-anslutningens nettokostnad hamnar troligen pånivån . Man kan fråga sig, om detta ärväl använda pengar, sett ur samhällsekonomiskeffektivitetssynvinkel.En samhällsekonomisk kalkyl behövsI långtidsutredning gjorde nationalekonomernaHarry Flam och en genomgång av olika för-och nackdelar för av att vara med eller ej i EG urett samhällsekonomiskt perspektiv. Deras slutsats var att''inget av de två belysta alternativen entydigt kunde sägasvara överlägset det andra ur samhällsekonomisksynvinkel. ''Det finns all anledning att nu följa upp Flams och Hornsstudie. Vad innebär besluten i omjordbrukspolitiken och multifiberavtalet? Vad har häntinom EG, sedan genomgången gjordes etc?Man bör då också -- om en sådan uppföljning görs --belysa genomförbarheten av det som de båda ekonomernakallade ett ''tredje alternativ'', dvs att skulle anpassasig till EG ensidigt, öppna oss mer än EG mot resten avvärlden och behålla en egen ekonomisk politikutanför EG.Alternativ till EGVänsterpartiet är för internationellt samarbete. Vi vill hagoda handelsförbindelser med Europeiska unionens länderoch folk.