ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02A439 · 1992-01-27 00:00:00 — I samband med ny stödområdesindelning (juni-90)placerades överraskande och Åre kommuner istödområde 2 i strid med all logik. hamnade därvidmellan kommuner tillhörande stödområde 1 (ochRagunda). Sedermera har även delar av kommun(söder om ) fått favörer motsvarande område 1.Åres tillverkande industrier missgynnades med hänvisningtill positiv inverkan av den framgångsrika turistnäringenoch omfattande byggverksamhet. För del varargumenten för kvarstannande i ''tvåan'' synnerligendiffusa. Många frågetecken är ännu inte uträtade...Protester mot inplaceringen, med krav på att de aktuellakommunerna skulle inplaceras i stödområde 1, framfördes ialla sammanhang och på alla nivåer samt resulterade ocksåi motioner från samtliga riksdagsmän i länet, oavsettpartitillhörighet.Inga ändringar vidtogs dock förrän i nu framlagdstatsverksproposition, där och Åre samt ytterligareett antal kommuner i andra län fått del av den sänktaarbetsgivaravgift som gäller i stödområde 1. Dock endast tillvissa delar:Den tillverkande industrin är fortfarandeundantagen, vilket ger samma besvärligakonkurrenssituation gentemot motsvarande industrier inärliggande ''1-kommuner''.En del servicefunktioner tillindustrierna kommer inte heller att få nedsatta socialaavgifter: produktionsinriktad varuhandel, renhållnings-,städnings- och tvätteriverksamhet,reparationsverksamhet.Infrastruktuellt viktigafunktioner som personlig service samt rekreation ochkulturell service är också undantagna.Att dessa väsentliga delar av näringslivet, genom deuteblivna favörerna, får försämrad konkurrenskraft ochdärmed sämre fortlevnads- och utvecklingsmöjlighetersäger sig självt. Detta är mycket allvarligt i englesbygdskommun som redan har stora svårigheter att fåbehålla befintliga arbetstillfällen och kämpa för attåstadkomma nya.Tacksamhet föreligger givetvis för de lättnader somkommer att gälla även inom stödområde 2. Detta ökarchanserna att få etableringar inom de branscher somkommer i åtnjutande av lägre sociala kostnader. Men utanett diversifierat näringsliv med god service och friska,expanderande tillverkande industrier samt godinfrastruktur halkar kommuner i stödområde 2 ändå efter ikonkurrens med mera gynnade grannar i jakten på möjligaetableringar.Dessa problem skulle radikalt minskas/elimineras omuppflyttning i stödområde 1 kunde ske.Denna förändring skall dessutom ske inom befintligalänsanslag och alltså ej innebära ökade statliga kostnader. Med hänvisning till det framförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kommun skall föras till stödområde 1,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt Åre kommun skall föras till stödområde 1.
mot · GF02A441 · 1992-01-27 00:00:00 — Användning av regionalpolitiska medel till s.k. mjuka investeringar inom turismen Turismen har ökat sin betydelse förekonomi och sysselsättning i . I fjällen harutvecklingen framförallt sin grund i vinteraktiviteternasstarka expansion. har turistströmmen frånNorge ökat, i hög grad beroende på kostnadsläget i Norgeoch den norska kronans ställning gentemot den svenska.Trots detta har många turismföretag stora ekonomiskasvårigheter. Det finns emellertid stora skillnader iekonomiska villkor mellan olika företag. De beror i förstahand på yttre faktorer, av vilka lokaliseringen har en mycketstor betydelse.Jämfört med industrin i övrigt är turismen i hög grad''underutvecklad''. Dålig marknadsanpassning och dåligtfungerande distributionssystem är de mest framträdandebristerna. Produktionsapparatens uppbyggnad har intestyrts av marknadens krav och efterfrågan utan avsamhällets ambitioner att skapa sysselsättning på vissaorter.Det finns avgörande skillnader mellan turismföretag ochproducerande industriföretag när det gäller lokaliseringensbetydelse. För ett turismföretag är lokaliseringen en mycketstor del av totalprodukten medan det för ett industriföretagofta går att kompensera en dålig lokalisering genom attsubventionera transporterna.Om turismen ska ha någon avgörandebetydelse för sysselsättning och ekonomi måste denutvecklas som industri och näringsgren. För att detta skakunna ske måste det finnas en strategi för hur resurserna skaanvändas i detta utvecklingsarbete.En sådan vore att skapa möjligheter till att användaregionalpolitiska medel till s.k. mjuka investeringar typmarknadsföring, produktutveckling och kompetenshöjandeågärder inom turismen. Det nuvarande bidragssystemet ärutformat så att det i praktiken uppmuntrar tillnybyggnationer och andra ''hårda'' satsningar.Med en förändring av reglerna skapas möjligheter tillbättre produkter, ökat kunnande samt utökad och förfinadmarknadsföring vilket skulle öka beläggningen på befintligaanläggningar och därmed också förbättra lönsamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användning av regionalpolitiskamedel till turismen.
mot · GF02A443 · 1992-01-27 00:00:00 — Ett initiativ från regeringens och sida i formav särskilda åtgärder är nu högst nödvändigt. harriksdagen tagit beslut vad gäller bl.a. inland.Erfarenheterna från dessa specialsatsningar börtillvaratas i utformandet av vissa specifika åtgärder till gagnför en arbetsskapande politik för Värmland.Länet har en kraftigt ökande arbetslöshet.Arbetstillfällena inom basnäringarna skogs- ochstålindustrin har under minskatkraftigt.Effekterna av de senaste decenniernas lågkonjunkturerhar satt sina tydliga spår i länet.Det finns möjligheter till investeringar som skulle skapaarbetstillfällen och vara investeringar förframtiden. Därmed skulle dessa insatser betraktas somlångsiktiga strukturella åtgärder och kunna finansieras överen längre tidslängd än ett budgetår.Jag vill här peka på några områden som borde ingå i ettlångsiktigt investeringspaket för länet.Inomkommunikationsområdena järnvägar, vägar och telenätfinns stora möjligheter till reparations- ochnyinvesteringsarbeten.Utvecklingen av Vänersjöfartenmed hamnbyggnation och rationell drift måste nu ges enverklig substans och inte stanna vid ett evigt utredande. Detfinns konkreta förslag att ta fasta på. Ur miljösynvinkel ärdetta också ett angeläget utvecklingsområde vad gällertransportpolitik.Utbyggnaden av högskolan i kraftigt prioriteras. föreslår i annanmotion ett extra anslag om tillförstärkande åtgärder för forskningen vid högskolan i länet.Inför nästa års forskningspolitiska proposition skallhögskolan vara bland de högskolor och universitet som harfasta forskningsresurser. borde tilldelas medelför högre teknisk utbildning. måste prövas somlokaliseringsort för den nya tekniska högskola somvänsterpartiet föreslår inrättas i Sverige.Av de ytterligare4 000 årsstudieplatser som föreslår tilldimensioneringsökning av högskolan så bör högskolan iKarlstad tilldelas 100--200 platser. Lejonparten av dessaplatser torde läggas på fristående kurser.En översyn förökat utbud och förbättrad samverkan bör göras vad gällergymnasieskolans och Komvuxutbildningar i länet.Regeringens förslag om stora nedskärningar på Komvux-anslaget är ytterst allvarligt för länet. behöver engenomsnittligt högre utbildningsnivå och därförbehöver Komvux byggas ut.I annan motion tillriksdagen föreslår vi från sida att den såkallade turistmomsen tas bort. Detta är naturligtvis till gagnför länets turistanläggningar. Utöver denna positiva åtgärdbör en utveckling av nuvarande utbud göras. Detta kan skedels genom en ökad samordning av det samlade utbudet ochett ökat samarbete med t.ex. näringsidkare inomtransportbranschen. Dels kan fortbildningsinsatser avarbetande inom turistbranschen vara ett verksamt sätt attutveckla näringen.Vidare bör i ett samlat grepp försärskilda åtgärder för länet prövas utlokalisering av statligtverk eller myndighet. Jag anser att den nyaservicemyndighet som planeras för högskolans del medfördel kan lokaliseras till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för .
mot · GF02A444 · 1992-01-27 00:00:00 — I regeringsförklaringen uttalades att en sänkning avsocialavgifterna kommer att vidgas till en större del avNorrlands inland. I budgetpropositionen har dengeografiska omfattningen av socialavgiftsnedsättningenutökats. Det är en bra åtgärd som till en del undanröjerorättvisor mellan inlandskommuner som gränsar intillvarandra.Trots denna förbättring kvarstår en del orättvisor.Visserligen uppstår alltid gränsdragningsproblem närlättnader av ekonomisk karaktär ges till vissa områden. Detfinns emellertid anledning att betrakta vissa regioner somen enhet. Det gäller som är det enda län somi sin helhet ligger i inlandet och till stora delar i fjällområdet.För att verkligen skapa likvärdiga förutsättningar i länetbör hela länet omfattas av stödområde ett med undantag avÖstersunds tätort.Utanför tätort utgör enenhetlig region med ungefär samma förutsättningar. Helalänet är således behäftat med samma svagheter som ärutmärkande för ett glesbygdslän i inland.Åre och kommuner omfattas av den utökadenedsättningen av socialavgifter. Det är däremot inte sammaverksamheter som får del av nedsättningen som igrannkommunerna som tillhör stödområde ett. Det ärfrämst turism och tjänsteföretag som gynnas medantillverkningsindustrin inte åtnjuter någon nedsättning.I Åre är det i huvudsak turism som är basnäringenmedan försöker åstadkomma arbetstillfällen inombl.a. tillverkningsindustri i småföretag. Båda kommunernahar en svag industriutveckling och saknar större lönsammatillverkningsindustrier.Både i Åre och behövs ett mera differentieratnäringsliv för att åstadkomma en stabilarearbetsmarknad. Samma regler bör därför gälla för sänktasocialavgifter i dessa kommuner som i grannkommunerna.I första hand är det tillverkningsindustrin som bör föras tillde verksamheter som omfattas av nedsättningen.En annan konkurrenssnedvridning som utgör ännu ettargument för att hela länet borde vara i stödområde ettuppstår i kommun. De glesbygder som tillhörÖstersunds kommun hör inte till något stödområde men harsamma förhållanden som de kommuner som gränsar intill.Dessa kommuner tillhör stödområde ett och åtnjuternedsättning av socialavgifter och är även berättigade tilllokaliseringsstöd vid investeringar och andra stödformer.Konkurrenssituationen blir helt snedvriden för ettföretag, t.ex. det sågverk, som ligger på gränsen tillgrannkommunen. Detta företag skall konkurrera med ettsågverk som har tillgång till alla de stöd som tillfallerstödområde ett.Det är inte rimligt att det inom samma län skalluppkomma sådana situationer. Åtgärder bör vidtas för attskapa likvärdiga konkurrensförhållanden i län.Detta bör ske inom de befintliga ekonomiska ramarna. Detbör även undersökas om det är möjligt att med hjälp avlänsanslaget göra omfördelningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödområdesindelningen iJämtlands län.
mot · GF02A445 · 1992-01-27 00:00:00 — i vill fortsätta att bygga ett län somger alla människor en god och trygg livsmiljö. Människorskall trivas och vilja bo i vårt län och vi vill att fler skallupptäcka länet, flytta till det och bosätta sig i den fina miljövi har.Enligt uppfattning måste insatser inriktas på attge förutsättningar för arbete och utbildning. har ivalrörelsen krävt satsning på små och medelstora företag --ett krav som också fått starkt stöd i regeringsdeklarationeni samband med regeringsbildningen och ifyrpartiregeringens förslag till . Inte minst förSkaraborgs län har detta stor betydelse.I en särskild motion har utbildningen vid iSkövde uppmärksammats.Centern anser att större uppmärksamhet måste ägnas delokala arbetsmarknaderna. har arbetsmarknadenbedömts i ett regionalt eller nationellt perspektiv.Variationerna lokalt kan vara mycket stora.I den lågkonjunktur som slår igenom drabbas ett länsom särskilt hårt. Nedgången itillverkningsindustrin har pågått . En storarbetslöshet kan förväntas inom bygg- ochanläggningssektorn. Undantaget från varsel gällerlivsmedelsindustrin men däremot innebär omställningeninom jordbruket den kanske största strukturförändringensom ''drabbat'' länet.I kommande försvarsbeslut riskerar länet att tappaytterligare arbetstillfällen vid nedläggning av fredsförbandoch ändrad militärområdesindelning. Till detta kommerförsvarsmaterielindustri. är därvidsärskilt utsatt därför att kommunen till nästan tvåtredjedelar domineras av offentligt driven verksamhet.Regionalpolitiskt stödSkaraborgs län ingår inte i något område som erhållerregionalpolitiskt stöd. I den arbetsmarknadssituation somnu slår igenom är det viktigt att stöd kan utgå för särskiltutsatta lokala områden. Regionalpolitiskt stöd bör därförutgå selektivt även till län.Sedan början av 70-talet har det varit en strävan att i vissutsträckning lokalisera statlig verksamhet utanförStockholmsområdet. är nu det enda länet ivårt land som inte erhållit någon sådan lokalisering. Isärskild motion har därför lokaliseringen avFolkhälsoinstitutet tagits upp.Enligt vår uppfattning måste förutsättningar skapas förregionalt stöd till särskilt utsatta områden i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalpolitiskt stöd ochutlokalisering av statlig verksamhet till .
mot · GF02A448 · 1992-01-27 00:00:00 — Östra inplacering i stödområde 2 Arbetsmarknaden är svag och problemfylldi kommunerna , , ochDegerfors. Kommunerna blev därför inplacerade i etttillfälligt regionalpolitiskt stödområde. Detta upphör i år.I dag är situationen i den arbetsmarknadsregion de fyrakommunerna utgör sämre . I råderdefinitivt ett krisläge sedan den dåliga försvarsekonominstarkt minskat orderingången till , numera SwedishOrdnance.Inte mindre än 8 000 industrijobb har försvunnit iKarlskoga sedan stålkrisen började. hotas upp till 4 000arbetstillfällen enbart i kommun.Försvarsindustrin bantas kraftigt.Hela östra till från ,och är omfattande. Stål- ochförsvarsindustrikriserna drabbar således samtliga dessa fyrakommuner i östra sätter kommunerna nu sin förhoppning tillriksdag och regering vad gäller förnyad inplacering istödområde. Vi motionärer anser i likhet med kommunernaatt det finns ytterst starka motiv för att placera de fyrakommunerna i stödområde 2.Det skulle innebära att även sysselsättningsbidragutgår -- detta till skillnad från vad som gäller i tillfälligtstödområde.Tjänsteföretag söksKommunerna arbetar målmedvetet för att kompletteraarbetsmarknaden genom etablering av företag iframtidsinriktade branscher, främst privat tjänstesektor, föratt stabilisera denna. För att ha en chans att lyckas måsteregionalpolitiskt stöd finnas tillgängligt.För tjänsteföretagen spelar regionalpolitiskt stöd i formav sysselsättningsbidrag väsentligt större roll äninvesteringsbidrag. Att bli inplacerad i ordinariestödområde är därför en nödvändig grund förkommunernas långsiktiga arbete med en nödvändigförnyelse av arbetsmarknaden.Vi anser att regeringen ingående bör pröva möjlighetenatt inom totalt sett oförändrade ramar låta de i motionennämnda kommunerna ingå i stödområde 2. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överväga möjligheterna attlåta kommunerna , , ochDegerfors ingå i stödområde 2.
mot · GF02A450 · 1992-01-27 00:00:00 — I budgetpropositionen anges att med glesbygd avsesstora sammanhängande områden med gles bebyggelse ochlånga avstånd till sysselsättning eller service, samtskärgårdar och liknande områden. Det har ankommit pårespektive länsstyrelse att avgöra vilka områden i länet somär att betrakta som glesbygd. Regeringen anser nu attlänsstyrelserna i många fall definierat begreppet glesbygdalltför vidsträckt och gett stöd till tätortsnära landsbygd ochcentralorter. Man slår därför fast att länsstyrelserna helt böravstå från att ge glesbygdsstöd till kommunernas tätortereller orter av liknande typ. På samma sätt börprojektmedlen i ökad utsträckning tillkomma den renaglesbygden. Det kan bli aktuellt att minst hälften avprojektmedlen skall avse glesbygdsinsatser.För län är glesbygdsstödet det enda tillgängligaregionalpolitiska åtgärdsmedlet. Länet uppvisar på enmängd områden såsom befolkningsutveckling,åldersstruktur, näringsgrensstruktur, inkomstnivå,utbildningsnivå, andel FoU-satsning m.m. mycketogynnsamma statistiska data i förhållande till andra län.Arbetslösheten i länets nordligaste kommuner är förnärvarande och med utfallande varsel framöver är det för dessakommuner sannolikt, att den öppna arbetslösheten redantill sommaren uppnår . Mot bakgrund av länets situation har tilldelningen avresurser för regionalpolitiska åtgärder varitsnål.Länet har vid fördelningen av glesbygdsstöd uteslutitsamtliga tätorter med mer än 2 000 innevånare. Ytterligare reducering har skett av destörre tätorternas närmaste glesbygd. Definitionernabygger i princip på en diskussion i proposition 1981/82:113.Kalmar län har 88 tätorter jämnt spriddaöver länets yta. Om regeringens definition skulle gällaåterstår för länet en mycket liten yta som glesbygd. Dessaområden rymmer av länetsbefolkning. Med ett sådant betraktelsesätt skulle Kalmarlän i huvudsak sakna glesbygd. Detta överensstämmervarken med befolkningens eller vår uppfattning om länetsförhållanden. I själva verket råder en storöverensstämmelse vad gäller levnadsbetingelser och servicemellan den rena glesbygden och de små tätorterna. Antaletföretag som erhåller glesbygdsstöd uppgår för närvarandetill ca 90 . De livskraftiga projekten kommer i regel frånde mindre tätorterna. En uteslutning av möjligheten tillglesbygdsstöd till företag i dessa tätorter kommer attinnebära en kvalitativ försämring av tillgängliga projekt.Samtidigt innebär stöd till små företag i länets mindretätorter ett väsentligt bidrag även för den rena glesbygdensbefolkning.Med tanke på länets utsatta situation börglesbygdsstödet till län inte minska. Det får ocksåanses rimligt att man även i fortsättningen lokalt får rätt attdefiniera begreppet glesbygd enligt tidigare riktlinjer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om glesbygdsstödet.
mot · GF02A462 · 1992-01-27 00:00:00 — Utlokalisering av statlig verksamhet Det är nu de stora utlokaliseringarnaav statlig verksamhet från genomfördes.Så här i efterhand kan konstateras att detta i de flesta fallenbart varit till fördel för såväl mottagarkommunerna somför Stockholm.Utvecklingen i har under lång tidvarit starkt överhettad. Bristen på bostäder och byggbarmark har blivit allt mer besvärande. Miljö- ochtrafikproblemen har vuxit. De sociala påfrestningarna ökar.Såväl stockholmarna själva som alla dem som arbetar iStockholm men fortfarande saknar bostad där, skulle säkertuppleva det som mycket positivt om övertrycket påStockholmsområdet i någon mån kunde lättas. Detförefaller dock svårt att finna lämpliga styrmedel som intesamtidigt hämmar utvecklingen av näringslivet. Den genomöverenskommelse mellan den förra regeringen ochcenterpartiet införda investeringsavgiften var ett lovvärtförsök i den riktningen.Samtidigt som överhettningen i Stockholmsområdetskapat problem där, brottas många regioner med problemav helt motsatt karaktär. I många län är också deninomregionala obalansen besvärande med stora kommunersom bara blir större och småkommuner som går kräftgång.Typiskt för de svaga regionerna är att de förluster mangör under lågkonjunkturer sällan lyckas återhämtas ikonjunkturuppgångar medan tendensen istorstadsområdena är den motsatta.De omfördelningsinsatser som man från samhällets sidavill göra för att skapa en jämnare fördelning av tillväxtenvid en konjunkturuppgång bör därför förberedas underkonjunktursvackor så att de är färdiga att sätta in näruppgången sker.En ny omgång utlokaliseringar av statlig verksamhetfrån skulle, förutom att minska trycketdär, också öka förutsättningarna för de regioner som får taemot verksamheten till en positiv utveckling och till enförbättring av den inomregionala balansen. Det skulle gemöjligheter för mottagarkommunerna att i sin tur dela medsig av annan offentlig verksamhet av regional karaktär tillmindre orter inom det egna länet. Det bör också vara ettvillkor för lokaliseringen. Det skulle även vara till fördel fördet expansiva näringslivet inom attslippa trängas alltför mycket med den statligaverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av statligverksamhet från .
mot · GF02A463 · 1992-01-27 00:00:00 — Regionalpolitiska insatser i Åre och kommuner I samband med ny stödområdesindelning uppstodgränsdragningsproblem som behöver övervägas närmare. Iårets budgetproposition gör regeringen några justeringar tilldet bättre men fortfarande finns brister som behöveråtgärdas.Bräcke och Åre kommuner tillhör stödområde 2 vilketinnebär att de därmed hamnar mellan kommuner somtillhör stödområde 1 (och kommuner iJämtland samt delar av kommun i ).Riksdagen bör, på grund av Åres och utsatta lägen,mellan kommuner som tillhör stödområde 1, prövamöjligheten att helt eller delvis inplacera dem i stödområde1. En ändrad stödområdestillhörighet skulle inte minst varatill fördel för de stora glesbygdsområdena i Åre kommunsamt kommundelen i kommun som gränsartill kommun. Inte minst när kommunernasglesbygdsområden är lika stora som vissa län i södra frågan prövas. kommundel i hardessutom sämre förutsättningar än grannkommunenRagunda.Folkpartiet liberalerna har enträgethävdat att sänkta socialavgifter bör vara förbehållet desvårast drabbade områdena i landet. En målsättning måstevara att sänkta socialavgifter skall utgå till all icke offentligverksamhet. Regeringen har i årets budgetpropositionutökat antalet branscher som kan komma i åtnjutande avstödet. Det ekonomiskt kärva läget i landet medger dockinte att all icke offentlig verksamhet medges sänktasocialavgifter. Inte heller har alla de branscher som medgessänkta socialavgifter i stödområde 1 kunnat inrymmas i densänkning som sker i stödområde 2.Folkpartiet har hävdat att länsstyrelserna är överlägsnade centrala stödgivarna ifråga om att bedöma behoven ochförhållandena inom länet. bör därför medge attlänsstyrelsen i , inom ramen för länsanslaget, fårsöka lösningar som medger tillverkningsindustrin i Bräckeoch Åre kommuner sänkta socialavgifter i enlighet med debranscher som regeringen i övrigt anvisat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalpolitiska insatser i Åreoch kommuner.