ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Jo655 · 1992-01-27 00:00:00 — Förbud mot mineralolja vid risk för miljöskada Det förekommer stora utsläpp av mineraloljor i natureni samband med läckage från t ex grävmaskiner ochskogsmaskiner. Detta vållar betydande och beståendeskador på natur och miljö.Tidigare har det inte funnits fullgoda alternativ till dessamineraloljor. finns det vegetabilisk hydraulolja medgod funktion även vid låga temperaturer.Utvecklingsarbetet är intensivt för att framställavegetabiliska oljor som i alla avseenden är likvärda ellerbättre än mineralolja.Utsläpp av vegetabilisk olja medför obetydlig eller ingenskada på natur och miljö. Priset på vegetabilisk olja är i daghögre än för mineralolja, men innebär ändå en mycket billigförsäkringspremie för att undvika bestående natur- ochmiljöskador.God totalekonomiTotalekonomiskt är det mycket lönsamt att så snabbtsom möjligt gå över till vegetabilisk hydraulolja på allamaskiner och fordon som utför arbete i skog och mark, t exentreprenadmaskiner, lastkranar på lastbilar, lantbruks-och skogsmaskiner.För få till stånd en sådan övergång bör det i lag förbjudasatt använda mineralolja som hydraulolja på ovan nämndatyper av maskiner. måste det bli en rimlig övergångstid.Sannolikt 3--, men det är viktigt att beslut tas snarast.Samtidigt är det viktigt att stimulera till en successivövergång så att produktion och marknad kan byggas upp.Därför bör vegetabiliska hydrauloljor få en miljöbonus, såatt de prismässigt kan konkurrera med mineraloljorna.Finansiering bör ske genom en avgift på mineraloljor.Principen skall vara ''att den som förorenar skall betala''.Det är också samma teknik som har tillämpats för attstimulera övergången från blyad till blyfri bensin.Resultatet av detta är att t ex OK nu kan erbjuda blyfribensin för alla bilar. Ett liknande resultat kan förväntasavseende hydrauloljor. Alla oljebolag kommer relativtsnart att kunna erbjuda vegetabiliska hydrauloljor somalternativ.En övergångstid på 3--gör att maskinägarna fårmöjlighet att övergå till vegetabilisk olja i samband med attoljebyte är motiverat av tekniska skäl, vilket begränsarmerkostnaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot mineralbaseradehydrauloljor och om stimulans för övergång tillvegetabiliska hydrauloljor.
mot · GF02Jo656 · 1992-01-27 00:00:00 — får med vindarna ta emot massor av skräpfrån och . Många vikar utmedBohuskusten riskerar att förvandlas till soptippar. Detstrandade skräpet på är sannolikt av enomfattning som gör till en av de värstnedskräpade områdena runt och . Pånorra kan skräpmängderna beräknas till ca 3,7m2 per rak kustlinje.Som ett bevis för att skräpet på kommerfrån bl.a. , kan man peka på en stor mängd avfallav olika nationaliteter.På har också konstaterats avfallsmängdersom härrör från fartyg och oljeborrplattformar. Avfall avtyp mjölkkartonger, burkar, oljeklumpar, repstumpar ochplast kan oftast inte kopplas till dem som dumpat avfallet.En grundläggande teori är att huvuddelen av detstrandskräp som finns på kommerfrån utsläpp i . Praktiskt taget allt skräp kommerfrån andra länder, från yrkessjöfarten eller frånoljeutvinningen till havs. Det avfall som kan hänföras tillkommunernas egna invånare eller till fritidsfolket är i dettasammanhang av mindre betydelse.Havsströmmar i --SkagerrakDet skulle inom ramen för denna motion föra för långtatt i detalj beskriva havsströmmarna och hur dessa varieraroch påverkas av årstider, väder, lufttryck, etc. Bifogad figurger en god bild av hur strömförhållandena är i Skagerrakoch Nordsjön.Från leds strömmarna utmed in iSkagerrak. I möts dessa strömmar avnordgående strömmar från och . ISkagerrak bildas en strömvirvel som efter hand förvattenmassorna utmed den norska kusten och vidarenorrut.Figuren visar att skräp dumpat i Nordsjönhuvudsakligen hamnar i . Beroende på blandannat vindförhållanden sköljs skräpet upp på stränderna påvästkusten.Enligt 20 § renhållningslagen (1979:596) åläggskommunerna att ta hand om skräpet och städa de vikar ochkustavsnitt som har skräpats ned. Kommunerna anser siginte ha råd att ta kostnaderna för denna städning. Medtanke på föroreningarnas internationella karaktär börfinansieringen lösas med statsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt stöd till strandstädningen.
mot · GF02Jo657 · 1992-01-27 00:00:00 — Åtgärder mot utsläpp till havs Oljeutsläpp till havs är ett stort miljöproblem. Det finnsmånga orsaker till att det sker oljeutsläpp till havs.Bristande säkerhet och ett åldrande tonnage kan leda tilltankerolyckor. Utflaggningen av skepp med åtföljandesänkta ambitioner när det gäller arbetsmiljö, löner,utbildning och säkerhet är också viktiga orsaker.De allvarligaste utsläppen sker vid lastning och lossningav båtar eller när man spolar rent i tankrarna. Eftersomtillräckliga skyddsanordningar ofta saknas så går en stormängd spillolja överbord.Fler och fler hamnar investerar i utrustning för att kunnata om hand olja, kemikalierester och andra typer avmiljöfarliga avfall. Utbyggnadstakten när det gäller sådanaanläggningar måste ökas.Det är inte ovanligt att skeppare, trots att det finnsmottagningsanläggning i hamnen, ändå väljer att spola renttankrarna till havs. Det görs av ekonomiska skäl, liggtideni hamn blir kortare och eventuella behandlingsavgifterundgås. Detta visar en skrämmande brist på moral ochmiljömedvetenhet.Den här typen av utsläpp drabbar i hög grad ,därför att bevakningen i farvattnen runt dessa är bristfällig.En annan växande miljöfara inom sjöfarten ärkemikalietransporterna. har antalet fartyg somfraktar kemikalier fördubblats. De skador som åstadkomsgenom ett kemikalieutsläpp även av mindre omfattning ärfullständigt förödande. De bestämmelser som antagits avIMO för att öka säkerheten efterlevs inte i praktiken.Sverige måste därför i internationella sammanhang verkaför att de här problemen uppmärksammas och åtgärdas.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för attminska utsläpp till havs.
mot · GF02Jo660 · 1992-01-27 00:00:00 — BakgrundVänsterpartiet anser att de fossila drivmedlen ochgradvis ska försvinna från marknaden. Det är en processsom dock kommer att ta sin tid. har t.ex. en avvästvärldens äldsta bilparker vilket betyder attintroduceringen av nya bilar och motorer som drivs medförnyelsebara drivmedel tar sin tid -- en svensk bil kan idagvara i trafik upp till eller . Våra bilarslivslängd ökar också fortfarande.Sverige kommer följaktligen att förbruka stora mändgerbensin i ytterligare . Bensin kommer allamänniskor i kontakt med under sitt liv, antingen direkt ellerindirekt via de utsläpp bensinförbrukningen ger upphov till.Därför är det viktigt att minimera miljö- ochhälsoriskerna med bensinhanteringen. Naturligtvis är detspeciellt viktigt för de yrkesgrupper som handskasmed bensin -- chaufförer, bensinstationspersonal m.fl.Bensin är inte ett enhetligt kemiskt ämne såsom t.ex.vatten utan är en blandning av hundratals kemiska ämnen.Därför finns det många olika sorters bensin som kan indelaspå ett flertal sätt. Vi har indelning i oktan osv.För att bensinen ska få vissa egenskaper kan man ocksåtillsätta andra ämnen, t.ex. bly för att få motorerna att gåjämnt.ProblemEn del ämnen som ingår i vår bensin har i olika gradnegativ effekt på hälsa och miljö. Bly är t.ex. starkt giftigt.Bensen som ingår i bensin är bl.a. starktcancerframkallande. tillåter en internationellt setthög halt av bensen i bensinen -- 5 %.Vissa andra komponenter är kända somcancerframkallande. Ytterligare andra komponentershälsoeffekter är okända men misstänks vara bl.a.cancerframkallande. Uppgifter finns om att har lågkvalitet på bensinen och att kvaliteten har försämrats desenaste åren.Kraftiga överrisker för vissa cancersjukdomar harkonstaterats hos yrkesgrupper som hanterar bensin.Bly sprids vida i vår miljö från bensinen. Förhöjda halterhar konstaterats hos barn i storstäder. Barn är ocksåspeciellt känsliga för bly. Det ger bl.a nervskador. 400 tonsläpps ut från vägtrafiken. Det är visserligen en minskningfrån men fortfarande oacceptabelt högt.LösningPå marknaden finns nu bensinsorter utan bly som harminst lika goda tekniska egenskaper som bensinen med bly.Vänsterpartiet kräver därför att det blir förbud motförsäljning av bensin med bly från . Barnenshälsa måste gå före andra krav.Den tekniska utvecklingen möjliggör att bensinenskvalitet ur miljösynvinkel avsevärt kan höjas jämfört medden bensin vi har på den svenska marknaden.Vänsterpartiet kräver att kraven ur hälso- ochmiljösynvinkel på bensinkvaliteten och hanteringen avbensinen ses över i en utredning. Utredningen skasenast lämna förslag till förbättringar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att försäljning av bensin med bly(blyad bensin) förbjuds ,2. att hos regeringen begär att bensinkvalitetenur miljö- och hälsoskyddssynvinkel utreds.
mot · GF02Jo661 · 1992-01-27 00:00:00 — Satsa på Stensunds ekologiska centrumSedan några år tillbaka finns vid Stensunds folkhögskolaen av industrivärldens första demonstrations- ochfullskaleanläggningar för ekologisk avloppsvattenteknik.Med bidrag från många olika aktörer har man lagtgrunden till ett ekologiskt centrum. Ett värdefullt nätverkhar byggts upp. utvecklas vad som kan bli ett framtidaÖstersjöcentrum i . Mer än 10 000 personer harbesökt projektet --1991.Behovet av kunskaper om ekologi och miljöfrågorkommer att växa, särskilt sett i ett internationelltperspektiv. Det finns behov av utbildning i form avfolkhögskolekurser. En första sådan kurs genomförs undervåren 1992 i samarbete med miljöorganisationer iÖstersjöländerna. Studenter från många olika länder mötsför att studera kultur och miljö och söka vägar urmiljökrisen. Det finns också behov av högskoleutbildninginom ekologi och ekologisk teknik, i samarbete med FoU-instanser.Forskningen vid Stensunds ekologiska centrum har sommål att förstå processerna kring ekologisk teknik förresurshushållning ur avlopp och avfall. Gränserna mellanforskning och utveckling är diffusa. Målet är att utveckla ensofistikerad demonstrationsanläggning för återvinning avnäringsämnen och energi ur avlopp och organiskt avfall,som är trovärdig ur ekologisk, teknisk, social ochekonomisk synpunkt.Några delar i detta projekt är: energiskogsodling,förbättrad återvinning av närsalter, biogas för uppvärmningoch el, odling av flodkräfta, odling av vattenväxter.Det finns många verksamheter i gång eller påplaneringsstadiet vid Stensund. behövs medel för attanställa personal och projektledare. Det är angeläget attarbetet kan drivas med full kraft, mot bakgrund av deenorma problemen i . Särskilt viktigt ärsamarbetet med de Östersjöstater som inte lyckats hanterasina reningsproblem.De sammanlagda kostnaderna för upprättandet avStensunds Ekologiska Centrum beräknas uppgå till . har iannan motion föreslagit att medel anvisas för eko-kommunprojekt. Inom ramen för dessa medel bör ävenkunna rymmas ett bidrag till utvecklandet av Stensundsekologiska centrum. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till Stensunds ekologiskacentrum.
mot · GF02Jo662 · 1992-01-27 00:00:00 — Om det skall bli något ''drag under galoscherna'' måsteföretag få möjlighet att konkurrera bättre på allamarknader och inom alla brancher. Små tillverkare måsteha samma möjligheter som ''elefanterna''. Det gäller inteminst bilbranchen. Det har kommit till vår kännedom attbilavgasområdet är särskilt kringärdat av onödigaregleringar, vilka upprätthålls av bångstyriga byråkraterinom som helt enkelt inte vill rätta sigefter av fattade beslut. Det är skandalöst.Riksdagen har fattat en hel rad beslut som syftar till attkonkurrensen inom bilbranchens s.k. eftermarknad skallkunna upprätthållas, men trots det producerarnaturvårdsverket nya, orimliga regleringsförslag ochstruntar också i att göra om sina gamla regleringar trots attriksdagen ändrat föutsättningar för dem.Det borde vara självklart att bilägarna själva skall fåbestämma var och hur de skall reparera sina bilar och hur deskall vara utrustade så länge bilarna fyller de grundläggandekraven om tillräckligt låga avgasutsläpp. Det finns t.o.m. enreglering som hindrar bilägarna att själva låta göramiljöförbättringar på sina bilar genom att t.ex. utrusta demmed katalysatorer. (Det beror på att det inte bara är enkatalysator som behövs utan lite packningar och eventuellten styrsensor och styrdon också.) att det inte kan säljas katalysatorer i somkonkurerar med vad som brukar kallas originaldelar. Inteundra på att priserna på bilreparationer är vad de är.Regeringen måste se till att regleringsfanatikerna pånaturvårdsverket följer de politiska beslut vi fattar här iriksdagen. De värsta bestämmelserna heter A 40, A 90 ochA 91. lär ha lagt upp ett schema som göratt denna serie av regleringar inte kommer att bytabeteckning förrän verket har producerat 100bilavgasregleringar! Hur länge skall byråkraterna få hållas?Det enda rimliga är enligt vår mening att stoppanaturvårdsverkets oskick att utföra regleringar som faktiskti katastrofal omfattning förhindrar en normal konkurrens.Det kan man göra genom en ändring itrafiksäkerhetsverkets förordning om undantag frånregistreringsbesiktningsskyldighet, så att avgasrelateradedelar jämställs med i stort sett alla andra bildelar. (Märkligtnog är det och inte trafiksäkerhetsverketsom ''bestämmer'' vad som skall stå i trafiksäkerhetsverketsregler om undantag frånregistreringsbesiktningsskyldighet.) Om den förordningenutvidgas till att gälla alla motordelar och övriga delar somhar betydelse för bilarnas avgasutsläpp, slipper vi här iriksdagen i fortsättningen att ideligen klargöra förregeringen att dessa underlydande verk (i detta fallnaturvårdsverket) har att rätta sig efter våra ochregeringens beslut.Det är med beslut av det slag som vi här föreslår somman kan komma till roten med det överdrivnadetaljreglerandet och som gör att vi kan få fart på Sverigeigen och få ''drag'' även i bilbranschen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens naturvårdsverkstillämpningsföreskrifter A40, A90 och A91.
mot · GF02Jo664 · 1992-01-27 00:00:00 — Regleringar som hindrar konkurrensen inom bilbranschen En av de viktigare uppgifterna för regering och riksdagär att avskaffa onödiga regleringar så att konkurrensen ökarpå olika marknader. Det ger i sin tur fler företag möjlighetatt till lägre kostnader tillfredsställa konsumenternasintressen och för samhället uppnå önskvärda mål, t.ex. enbättre miljö.En av de marknader som onödigtvis regleras ärbilservicemarknaden. En av orsakerna till detta ärnaturvårdsverkets A 40-bestämmelser (tidigare A 20). De föreskriver att en bil (motor + avgasrening) skallha exakt samma utrustning ner till enskilt artikelnummerfrån leverensdagen till skrotningsdagen.Den som av någon anledning behöver byta katalysatornpå sin bil finner också att marknaden är konkurrensfri. Förkatalysatorn måste en rimlig certifieringsmetod förutbytesdelar finnas. Ett färdigt exempel på en sådan metodfinns i . Metoden föreskriver att katalysatornsreningseffekt skall uppgå till vissa gränsvärden.Det är viktigt att anpassa svenska regleringar ochbestämmelser på bland annat fordonsområdet till det somgäller inom EG. Ett av utarbetat förslag,om A 91-bestämmelser, bör därför inte utfärdas.Riksdagen har tidigare fattat beslut om avgaslagen. Deovan relaterade reglerna överensstämmer vare sig ibokstaven eller andan med detta riksdagsbeslut.I jordbruksutskottets betänkande 1987/88:23 medrubriken ''Miljöpolitiken inför 1990-talet'', framhållerutskottet att:Utskottet vidhåller därför sin tidigare uttrycktauppfattning att en bilägare skall kunna reparera sin bil ochäven få garantireparationer av avgasreningssystemenutförda på en bilmärkesobunden verkstad. Verkstaden bördärvid äga rätt till ersättning av billeverantören för sådanagarantireparationer. I detta avseende bör således denbilmärkesobundna verkstaden jämställas med den avbilleverantören auktoriserade märkesverkstaden, underförutsättning att den bilmärkesobundna verkstaden ochdess leverantör av reservdelar -- vilka bör vara likvärdigamed billeverantörens originaldelar -- övertargarantiansvaret, för återstoden av garantitiden 5 årrespektive garantisträckan , i den del den aktuellareparationen omfattar.Det finns enligt vår mening all anledning att göra enöversyn av aktuella författningar och bestämmelser inombilavgasområdet så att dessa överensstämmer medbilavgaslagen och dess behandling i aktuellautskottsbetänkanden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av författningar ochbestämmelser på bilavgasområdet så att den friakonkurrensen på bilservicemarknaden kan upprätthållas.
mot · GF02Jo665 · 1992-01-27 00:00:00 — Tidigarelägg kravet på freonåtervinningProblemRiksdagen har i samband med miljöpolitiskabeslut bestämt att kommunerna ska åläggas att senast den 1januari 1995 ta hand om freonerna i kasserade kylskåp,frysar etc.Dock finns det redan nu teknik att ta tillvara freonet påett både ekonomiskt och ekologiskt acceptabelt sätt. Bl.a.finns mobila system som återvinner huvudelen av de ämnenoch material som kylskåp och frysar är uppbyggda av --däribland freonet. Denna snabba tekniska utveckling gördet möjligt att skärpa kraven på freonåtervinningen.LösningRiksdagen bör besluta att kommunerna från den 1 juli1992 ska återvinna freon ur kylskåp, frysar etc. eller lagradetta avfall tills tillräcklig destruktionskapacitet finns. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommunerna från den 1 juli1992 skall återvinna freon ur kylskåp, frysar etc. eller lagradetta avfall tills tillräcklig destruktionskapacitet finns.
mot · GF02Jo666 · 1992-01-27 00:00:00 — Svensk nationell kraftsamling kring tillstånd förvärras fortfarande sakta mensäkert. Det finns i huvudsak två typer av föroreningar somdrabbar ; näringsämnen -- framför allt kväve ochfosfor -- och olika ämnen som har giftpåverkan på detlevande, t.ex. kvicksilver och kadmium.Påverkan från svenska källor har minskat för en deltyper av föroreningar men det finns fortfarande mycketkvar att göra för att vi ska kunna säga att den svenskapåverkan på på lång sikt är försumbar.De algblomningar som bl.a. inträffade runt isomras visar på ett skrämmande sätt att läget är mycketkritiskt för ekologiska balans. Trots att ingaexceptionella omständigheter rådde inträffade dessaonaturliga algblomningar. De tenderar att bliåterkommande inslag i stora havsområden.Östersjöns kritiska tillstånd kräver fortsatta storaansträngningar för att minska våra utsläpp. harockså ett speciellt ansvar för att visa på metoder och ta framteknik för att komma tillrätta med problemen eftersom vi ärdet land vid som har störst tillgång till personellaoch ekonomiska resurser för detta.Den teknik etc. som tar fram ska också användasi våra grannsjöländer -- särskilt i våra yngsta grannländer;, , och Lettland.För närmare beskrivning se bl.a. motion1990/91:Jo108 om ochVästerhavet.DellösningI arrangerade sex av störstapartier en konferens i riksdag om den framtidamiljöarbetet. Närvarande var representanter frånnäringsliv, centrala och kommunala myndigheter,fackföreningar, energi- och kommunikationssektorn,miljöorganisationer, massmedia, enskilda personer ochnaturligtvis de arrangerande partierna. (Två riksdagspartiersaknades tyvärr. )Samtliga var överens om att samarbetet måste stärkasmellan alla inblandade intressen i miljöfrågorna.Förslag framfördes om att samla alla som på något sättär delaktiga eller engagerade i problematik föratt tillsammans utarbeta en strategi för att på ett bådeekonomiskt och ekologiskt maximerat sätt lösa Sverigesnegativa miljöpåverkan på Östersjön.Det skulle vara ett konkret steg och en nationellfortsättning på den process som bland annat skisserades vidRonnebykonferensen -- som tyvärr inte har haftsärskilt stor effekt på verkligheten.Vänsterpartiet anser att regeringen bör geNaturvårdsverket i uppdrag att organisera en sådan svenskkraftsamling för . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att Naturvårdsverketfår i uppdrag att organisera en nationell kraftsamling kringÖstersjön i enlighet med motionens intentioner.
mot · GF02Jo667 · 1992-01-27 00:00:00 — Uppföljning av om Miljö och utveckling hålls om Miljö och utvecklingi . Den förväntas resultera i en internationellaktionsplan, , en principdeklaration som kallasEarth Charter, och konventioner dels om bevarad biologiskmångfald, dels om klimatförändringar.Det är viktigt att deltar i förberedelsearbetet föratt göra konferensen så framgångsrik som möjligt. Likaviktigt är att konferensen följs upp med ett aktivt arbete.Det gäller både att bidra till det internationella arbetet föratt förverkliga besluten och att omsätta dem i praktiskhandling här i . Att visa handlingskraft påhemmaplan är en framgångsrik väg för att skapa förtroendeinternationellt.För att förverkliga beslut behövs ettlokalt förankrat arbete. Myndigheter på olika nivåer,kommuner, landsting och ideella organisationer måstesamarbeta kring detta. för UNCED börsammanställa en rapport efter konferensen och se till attden får god spridning ute i kommunerna. Rapporten börredovisa vad som måste göras för att ska uppfyllasina åtaganden.De nationella åtgärdsprogram som redan finns inommiljöområdet måste revideras mot bakgrund av resultatenpå Rio-konferensen.Miljödepartementet bör avsätta resurser förprojektanslag, så att kommuner och föreningar kan ansökaom medel för att upprätta handlingsplaner. Det finns ocksåplaner på att ordna en riksomfattande miljökampanj efterkonferensen. Även för detta ändamål skallmiljödepartementet kunna bevilja projektanslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av uppföljning av och utveckling i .
mot · GF02Jo668 · 1992-01-27 00:00:00 — Insatser för att rena ÖstersjönSveriges medvetna satsningar på närmiljön har gettpåtagliga resultat. De enskilda punktutsläppen från industrioch reningsverk kan sägas vara under kontroll. stårför av nedsmutsning ochövergödning. Ytterligare miljösatsningar i fårendast marginell effekt. Problemen finns på annat håll. Definns i och . Låt oss alltså satsa där.Helsingforskonventionens verkställande organHELCOM arbetar med att ta fram en lista på de mestangelägna och kostnadseffektiva projekten för rening avÖstersjön. Denna lista kommer förhoppningsvis att utgöraett utomordentligt planeringsunderlag för att fastslå vilkamiljösatsningar vi bör prioritera. Vi anser att böråtaga sig en ledande roll i miljöarbetet för att räddaÖstersjön. Svenskt miljökunnande och svenska företag börutnyttjas för upprustning av avloppsreningsverk och för attskapa en effektivare rening av utsläpp från förorenandeindustrier.Vad det kostar att återställa till renhetär föremål för ett flertal studier. De flesta bedömare anseratt det krävs enorma belopp för att förbättra Östersjönsvattenkvalitet till nivå. Detta får dock inteavskräcka oss eller leda till handlingsförlamning. Sverigesom är föregångare på miljösatsningar måste agera ochagera där man får mest för pengarna. Satsa på andra sidanÖstersjön -- men satsa . Låt kommande generationer fåleva vid ett friskt och rent Östersjön.Regeringen anger kunskapsöverföring som en bra metodför att åstadkomma miljöförbättringar. Detta ärsäkert riktigt men vi anser att det dessutom finns ettomedelbart behov av projektbundna miljösatsningar. Isärskild motion från Ny Demokrati (U521) har vi föreslagiten höjning av anslaget G 1 Samarbete med länderna iCentral- och för /93 med 350miljoner kr. Viss del av dessa medel anser vi bör utnyttjasför de miljösatsningar som anges i denna motion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljösatsningar för att Östersjönskall renas.