mot · GF02K208 · 1992-01-27 00:00:00 — TillbakablickI ett föredrag hävdade att ''den nya klass som efter revolutionen (1809) tagitplats i samhället... den så kallade medelklassen -- går enständigt ökad makt till mötes'' och att förmögenhet blivit ettallt viktigare villkor för utövandet av politiska rättigheter.Geijer talade också om ''kapitalets välde'' och om''plutokratin'', som ''efterträtt adeligt herrskap,prästerlig myndighet och konungslig makt''. Han sa ocksåatt kapital inget annat var än ''undangjort arbete'' och att''alla privilegierade värden slutligen måste erkänna sittberoende av arbetet. ''lär ha utövat en viss påverkan på denne ledde genomförandet av den nya valordningen på1860-talet. Det blev en reform som gjorde det privataägandet till den viktigaste faktorn vid bestämmandet avrösträtten och båda kamrarna skulle under det närmastehalvseklet helt domineras av hemmansägare, grosshandlareoch högre ämbetsmän. Men utan och 1840-taletsradikalism skulle förmögenhets- och inkomststreckentroligen satts ännu högre.Enstaka vänsterliberaler krävde en ny reform medallmän och lika rösträtt , mensocialdemokratiska partiet var den första större politiskaorganisation som ställde sig bakom detta krav. På sa man visserligen att''klassförtrycket kan bestå lika väl i länder med som utanrösträtt'', men redan på den andra kongressen senarelyftes den allmänna och lika rösträtten fram som kravnummer ett i partiprogrammet.Kravet på allmän och lika rösträtt för män sattes före denkvinnliga rösträtten inom både de liberala partierna ochinom SAP. Bara enstaka vänstermän som --från början liberal och 1917 en av det nya vänsterpartietsprogramskrivare -- drev konsekvent den kvinnligarösträtten i . Det krävdes en stor kvinnopetition (ijanuari 1907) för att också hela partier -- socialdemokrater,liberaler och frisinnade -- aktivt skulle driva frågan iriksdagen.De blivande vänsterpartisterna -- , IvarVennerström m.fl. -- gick också i spetsen för kravet påenkammarsystem och en konsekvent genomfördparlamentarisk demokrati. De båda blev också i riksdagenpionjärer i kraven på folkomröstningar. I detSocialdemokratiska första program sattesden allmänna och lika rösträtten för kvinnor och män uppsom första punkt.Vänstersocialisterna krävde också i sitt program''fullständig yttrande-, tryck-, församlings- ochdemonstrationsfrihet''. Man höll strikt på religionsfrihetensamt på skolans ideologiska och religiösa neutralitet. Manvärnade också rättsstaten, freden, frihandeln,''världsspråket'' och den internationella solidariteten.Vårt parti kom i och med bindningen tillöstkommunismen att inta en tvetydig ståndpunkt till dedemokratiska fri- och rättigheterna. Men detta får intesudda ut den positiva roll partiet spelade under detdemokratiska genombrottet eller detfaktum att partiet också därefter gav stöd åt dedemokratiska reformerna i Sverige.Stärk demokratinExistensen av de kommunistiska partidiktaturernablockerade debatten om sambandet mellan denparlamentariska demokratin och den ekonomiska makten.Varje försök att ta upp frågan om demokratins utvidgningtill produktionen och ekonomin kunde misstänkliggörassom propaganda för systemet i öst. Meidnerslöntagarfonder drabbades exempelvis av det ödet. närde östeuropeiska systemen går i graven borde det åter varamöjligt att få en sansad debatt om den ekonomiska makten.Under 1980-talet fick vi uppleva en dramatiskförstärkning av de rikas makt i . mobiliserade sinpropagandamaskin och fick ett massivt genomslag imassmedia. Med politisk åsiktsreklam i TV fårpenningmakten ett ännu starkare övertag. Inomunderklassen kan -- om inget görs -- röstviljan minskaytterligare.Globalt kommer hotet mot demokratin främst frånde väldiga klyftorna mellan fattiga och rika länder.Fundamentalistiska rörelser ses som enda hoppet i länderdär misär hotar. Och i de rika länderna breder högerextremnationalism och invandrarfientlighet ut sig. Också i Sverigehar vi bevittnat sådana tendenser.Minskad arbetslöshet och inkomstutjämning stärkerdemokratin. lägger i en rad andra motionerförslag med dessa syften.Att ge invandrare rösträtt i riksdagsval är ett exempel påen annan positiv åtgärd, vi tar upp den i separat motion. Detär också nödvändigt att ge ökat stöd till antirasistiskaorganisationer. vill också stärka lagskyddetför de homosexuella. Också dessa frågor tas upp i separatamotioner.Europakonventionen i svensk rättI håller domstolarna fast vid den traditionellaståndpunkten att internationella överenskommelser somSverige tillträtt, inte därigenom blir direkt tillämplig rätt iSverige. Detta gäller också överenskommelser som ingåttsom skydd för de mänskliga rättigheterna.Den europeiska konventionen om de mänskligarättigheterna ger den enskilde möjligheter att uppnåresultat som inte kan nås med hjälp av bestämmelserna tillskydd för de grundläggande mänskliga rättigheterna i 2Kap. I vår egen lagstiftning har vi ettganska ineffektivt skydd för dessa rättigheter medan de harett betydligt starkare skydd på det internationella planet.Ett exempel hade vi , då en felaktigtutvisad palestinier fick skadestånd av svenska staten efteren förlikning hos kommissionen för de mänskligarättigheterna i . Skadeståndet utgick på grund avatt kränkt konventionen. Det hade inte funnitsnågon möjlighet att få skadestånd i svensk domstol.Den officiella svenska uppfattningen att svensk rättöverensstämmer med våra åtaganden enligtkonventionerna om mänskliga rättigheter har visat sigfelaktig. Tillämpningen av den europeiska konventionenom mänskliga rättigheter ändras undan för undan genomdomstolens avgöranden, som är omöjliga att helt förutse.I de flesta stater som tillträtt ärden direkt tillämplig på intern rätt och måste tillämpas avdomstolar och myndigheter. Vi skulle också i på ettenkelt sätt kunna stärka skyddet för de mänskligarättigheterna genom att inkorporera ivår interna lagstiftning. Det skulle få den effekten att denenskilde kunde åberopa konventionen som svensk lag isvenska domstolar.Härigenom skulle behovet att processa i Strasbourgminska, vilket också vore en stor fördel eftersom detta ärmycket besvärligt, dyrt och tidsödande. Ett mål iStrasbourgdomstolen tar att handläggafram till att en dom föreligger. Genom den reform viföreslår skulle också människor med små inkomster ochliten processvana få ökad chans att hävda sin rätt.Regeringen har givit direktiv till utredningen omutvidgat skydd för grundläggande fri- och rättigheter att taställning till om det är lämpligt och möjligt att införlivaEuropakonventionen med svensk rätt i samband med ettsvenskt medlemskap i och i så fall lägga fram de förslagsom anses motiverade.Det finns ingen anledning att koppla ihop denna frågaom införlivande av med ett svensktEG-medlemskap. Det finns inget skäl varför intekonventionen skulle kunna göras direkt tillämplig i svenskrätt. I flertalet andra länder som tillträtt konventionen ärden tillämplig intern rätt i respektiveland.Stärkt yttranderätt och meddelarskyddRiksdagen uttalade i samband med behandlingen avyttrandefrihetsgrundlagen att det är angeläget attöka insynen i det privata näringslivet och de storaorganisationerna. Man ansåg att det var en kompliceradfråga vilken väg man skulle gå och att man inte hade förmåttföra fram frågan till beslut. Man uttalade också att fråganborde ägnas ökad uppmärksamhet. (1990/91:KU21, s. 27)En av de negativa konsekvenserna av en ökadarbetslöshet är att människor blir räddare att öppet uttalasin mening och att berätta om eventuella olagligheter ellermaktmissbruk. Detta gäller inte minst på de storamassmediaföretagen, där dessutom koncentrationen tillfärre och kapitalstarka ägare ytterligare förvärrarsituationen.Nära samband med frågan om meddelarskyddet harlagen om skydd för företagshemligheter. ärnu lika kritiskt till denna ''munkavlelag'' som då den antogs.Självklart finns ett legitimt behov av företagshemligheter.Men lagen inskränker på ett orimligt sätt den anställdes rättatt röja olika former av missförhållanden i företagen. Lagenutgjorde också ett allvarligt hinder förmeddelarskyddskommittén i dess arbete på att förstärka ochutvidga meddelarskyddet.StrejkrättenLagen om skydd för företagshemligheter bör omarbetasgrundligt för att tillgodose rimliga krav på rätt för deanställda att röja missförhållanden i företagen. I anslutninghärtill bör reglerna om meddelarskydd ses över för attåstadkomma ett utvidgat sådant skydd.I regeringsformens 2 kap, 18§ sägs att ''varje medborgare vilkens egendom tages ianspråk genom expropriation eller annat sådant förfogandeskall tillförsäkras ersättning för förlusten enligt grunder sombestämmes i lag''. Denna formulering ger enligt vår meningett fullt tillräckligt skydd för äganderätten till pengar ochfast egendom.Den äganderätt som skulle behöva utökat stöd gälleräganderätten till den egna arbetskraften. Regeringensproposition 1989/90:95 om lönestopp innehöll förslag omförbud mot fackliga stridsåtgärder i lönefrågor under entvåårsperiod. Som lagrådet konstaterade i sitt yttrande överpropositionen har skyddet i regeringsformen för rätten attvidta fackliga stridsåtgärder avsiktligt och efter önskemål avde fackliga centralorganisationerna getts en mycketbegränsad räckvidd och skulle inte ha hindratgenomförande av den föreslagna lagstiftningen.Varje inskränkning av strejkrätten innebär en viktigbegränsning av de arbetandes yttersta vapen för värnet avsin värdighet och sitt fria liv och måste bli föremål fördjupgående diskussioner. anser att rätten attvidta fackliga stridsåtgärder är en grundläggande fri- ochrättighet av så fundamental betydelse för medborgarna attden bör ges skydd efter mönster av 2 kap 12§ regeringsformen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en jämnare fördelning avsamhällets ''politiska resurser'',2. att hos regeringen begär lagförslag ominförlivande av europeiska konventionen om mänskligarättigheter med svensk rätt,3. att hos regeringen begär förslag till stärktgrundlagsskydd i enlighet med vad som i motionen anförtsom meddelarfriheten,4. att hos regeringen begär förslag till ny lag tillskydd för företagshemligheter i enlighet med vad imotionen anförts om uppluckring av den ''munkavlelag''som finns,15. att hos regeringen begär förslag till stärktgrundlagsskydd för strejkrätten enligt vad i motionenanförts om rätten att vidta fackliga stridsåtgärder.