mot · GF02Fö17 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 Den optiska luftbevakningenSedan finns i en omfattandeoptisk luftbevakning. Med optisk menas att den bygger påsyninformation från observatörer, som med blotta ögat ellerkikare spanar efter flygplan. Observatörerna placerades itorn för att få god överblick. Frivilliga, till stor del kvinnor(krigsårens ''tornsvalor''), men också värnpliktig personalhar ingått i organisationen. Omkring 6 000frivilliga ingår i verksamheten.Luftbevakningen tillhörde armén men överfördes 1948till flygvapnet. Kring krigsslutet började radar tillföras, ochdessa system har sedan undan för undan fått ökadeprestanda. Radarn kan se på långt avstånd, men bara överhorisonten. Det betyder att det är svårt att få täckning pålåg höjd. har haft lågspaningsradar bara fördelar av kusten, men detta utökas genom tillkomsten av denya . Lågspaningsradar inne i landetförekommer inte. kan läget förbättras genomtillkomsten av flygande radarstationer (PS 890), men de kansjälvfallet inte ge kontinuerlig bevakning överallt.Så trots allt bättre radarsystem har den optiskaluftbevakningen tillmätts fortsatt betydelse. Man kan sägaatt radarsystemens utveckling gjort det allt sannolikare attanfallande flyg väljer just låghöjdsuppträdande för attundgå eller försvåra upptäckt. Även om vi upptäckerflygplan som passerar in över gränsen kan vi sedan inte medradar följa deras fortsatta väg in över vårt land. Så denoptiska luftbevakningen har alltså en roll för att kunnarapportera hur inflygande enheter uppträder. Den optiskainformationen kan också ange vilka flygplanstyper detgäller, vilket radarn oftast inte kan.Naturligtvis är radarsystem snabbare och exaktare sominformationsorgan, men det skulle vara ytterst dyrbart attsöka göra ett heltäckande radarsystem för låga höjder.Dessutom måste man räkna med att radarstationer kan slåsut, och i sådana fall är den optiska luftbevakningen ettvärdefullt reservsystem.Problemet med den optiska luftbevakningen i närtid ärkostnaden för de teleförbindelser som går mellan det storaantalet torn och de centraler som sammanställerinformationen, för att sedan användas för ledning avjaktflyg, luftvärn eller larm till civilbefolkningen. I och med att telesystemetdigitaliseras (AXE-växlar m.m.) blir det nödvändigt medstora investeringar i olika utrustning inom för attkunna bibehålla förbindelserna för den optiskaluftbevakningen. Investeringarna uppges till l00-talsmilj.kr. Flygvapnet och ÖB har inte ansett att så storainvesteringar bör göras för den optiska luftbevakningensskull. Därför föreslås nedläggning av organisationen.I propositionen sägs följande: ''Regeringen kan godta attdagens optiska luftbevakningssystem successivt avvecklas.Investeringar i och underhåll av systemet bör därför kunnaavbrytas . Enligt regeringens mening börövervägas att skapa en förenklad form av optiskluftbevakning. ''Det finns anledning att se frågan ur ett bredareperspektiv än . Den optiska luftbevakningen har settssom ett system för att ge information som underlag förbeslut om insättande av jakt/luftvärn och larm tillcivilbefolkningen mot flyganfall.Men genom en yttäckande spaningsorganisation kanäven annat observeras. Luftlandsättningar, bränder,explosioner och annat kan observeras -- och sådaninformation bör då ge underlag för insatser avmarkförsvaret och räddningstjänsten. Den optiskaluftbevakningen bör alltså ses som en resurs för helatotalförsvaret.Även om värdet av den optiska luftbevakningen därförär större än man riktigt insett -- utifrån detta bredaretotalförsvarsperspektiv -- talar ekonomiska skäl mot 100-miljonersinvesteringar i teleutrustning.Men den tekniska utvecklingen ger antagligen nyamöjligheter. Vi ser hur mobiltelefonsystem byggs ut,hur taxi, åkerier och alltmer även enskilda får bättreförbindelser. Ambulans, polis och brandväsendet harradioförbindelser. SOS-alarmering har en täckandeorganisation för larm.Myndigheter men också enskilda -- luftbevakningeninnefattar ju ett mycket stort antal frivilliga -- bör dennärmaste tiden studera möjliga framtida tekniska lösningartill så låg kostnad som möjligt för att klara förbindelsernaför ett rikstäckande optiskt övervakningssystem. Man börstudera om man kan knyta an till alternativa befintligasystem eller om man kan bygga upp något nytt -- byggtantingen på radio eller på nät.Möjligheten att finna lägre kostnader ökar om mannågot mildrar tidskraven. Vill man att en observation skafinnas inne i luftförsvarscentralernas system inom enstakasekunder krävs självfallet mer avancerade system ochständig uppkoppling. Kan man i stället godta någon minuteller längre för överföring av informationen bör mer ''civila''lösningar kunna användas, kanske inte ner till de systemsom kan användas av hushållen men likväl långt billigaresystem än dem som studerats . Man kan också tänkasig differentieringar, så att tidskraven ställs högre i t.ex.Skåne och än i delar av landet där avståndenär större. Om man skrotar luftbevakningen därför att detblir för dyrt att kunna ge sekundsnabb information så missarman också den information som skulle vara av värde ävenvid minutsnabb förmedling. Man kan då stå i ett läge därman för stora delar av landets yta inte får någon informationalls.Sammanfattningsvis anser vi alltså att regeringen börgöra en översyn av den optiska luftbevakningen utifrånföljande två utgångspunkter:1. Att studera alla de informationsbehov förtotalförsvaret som kan tillgodoses genom ett rikstäckandemobiliseringsbart optiskt observationssystem,huvudsakligen bemannat med frivillig personal.2. Att stimulera till kreativt tänkande kring olikatekniska metoder att till begränsad kostnad ge en radioellertelefonbaserad kommunikation mellan det optiskaobservationssystemet och olika avnämare av dess tjänster. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om optisk luftbevakning.