mot · GF02Sk647 · 1992-01-27 00:00:00 — I ett betänkande, ''Konkurrensneutralenergibeskattning'', som Utredningen om översyn avreglerna om skattenedsättning för industrin ochväxthusnäringen m.m. överlämnat till regeringen underhösten , konstateras, att en sänkning avenergibeskattningen skulle få klart positiva effekter för densvenska ekonomin på både kort och lång sikt.Sänkta energiskatter skulle bromsa en förväntadutflyttning av svensk industri och bidra till ökadeinvesteringar i . Fördelen med sänkta energiskatteri jämförelse med sänkta arbetsgivaravgifter är enligtutredningen att dessa har en större kostnadsdrivande effektvia högre löner än vad energiskatter har. Dessutom är detså att det svenska näringslivet försämrar sina komparativafördelar och därmed förlorar marknadsandelar till sinainternationella konkurrenter, som inte är drabbade av likahöga energiskatter.De energiintensiva och exportberoende industrierna iSverige, som baserar sin produktion på skog och malm, ärnegativt påverkade av de nuvarande energiskatterna, som iprincip fungerar som en extra vinstskatt och därmed ärstarkt hämmande på den industriella utvecklingen och på enfortsatt utbyggnad av industrierna i Sverige.Det är värt att notera, att ovan nämnda utredningbedömer, att ett avskaffande av energiskatterna skulleresultera i en produktionsökning i basindustrin med ca 20miljarder kronor och en sysselsättningsökning i industrin påca 10 000 anställda. Denna industriella expansion har vi iSverige inte råd att gå miste om -- i synnerhet inte, som viredan har en alltför liten industrisektor för att klara alla våraåtaganden gentemot sjuka, pensionärer, arbetslösa m.fl.Den svenska energibeskattningen måste också införinträdet i EG anpassas till inom detta område gällanderegler. Utredningens förslag till skattesänkningar påenergiområdet är anpassade till EG.Ett genomförande av utredningens förslag har en långrad positiva konsekvenser. Förutom de ovan anförda får detgynnsamma effekter på handelsbalansen och innebär enkraftfull injektion för de basindustrier i norrlandslänen,som i rådande konjunktursituation har det exceptionelltbekymmersamt, och som funnit detmera lönsamt att investera i andra länder.I princip skulle energiskattesänkningen ge berördaenergikrävande industrier en förbättring av lönsamhetenmotsvarande . Inte minst för de förnorrlandslänens utveckling så viktiga basindustrierna är enenergiskattereform av synnerligen stort värde. Samtidigtskulle det minska kraven på en lång rad avarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Finansieringen, som utredningen pekar på, är höjningarav vissa skattesatser för bostäder, service och bensin. Ettöres höjning av skatten på hushållselen ger staten eninkomst på och ett öre mer per literbensin ger . Även om dessakompensationshöjningar i huvudsak påverkarkonsumenterna, så är fördelarna med och de positivaföljderna av utredningens förslag större än nackdelarna förkonsumenterna. Förslagen leder till expansion, en ökadanställningstrygghet och en bättrelönebetalningsförmåga.Enligt vår mening har utredningen så stora förtjänster,att den utan några egentliga ändringar i sak skulle kunna bliett regeringsförslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag i enlighet medhuvuddragen i det betänkande som avgivits av kommitténför konkurrensneutral energibeskattning.