ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Bo505 · 1992-01-27 00:00:00 — Skador vid översvämningar efter reglerade vattendrag I samband med stora översvämningar uppkommeribland skador på egendom av olika slag. Dammar brister,vägar förstörs, källarvåningar översvämmas och helabyggnader raseras, eller flyter bort, för att nämna någraexempel. I en del fall har också hela industrier raserats.Kraftbolagen som äger vattenregleringsrätten är oftaovilliga att diskutera ersättningar till de som drabbasekonomiskt, trots att vattenkraftsproduktion är mycketlönsam och mycket väl skulle tåla denna lilla pålaga.I allmänhet är det samhällets olika instanser som får gåin och täcka de ekonomiska skadorna, reparera vägar ochbroar eller återuppbygga en raserad industri, som i de flestafall är mycket viktig ur regional synpunkt. Privatpersonersom drabbas har ytterst små möjligheter att få rimligersättning för skadad eller förlorad egendom. Deförsäkringar som är möjliga att teckna mot dennatyp av skador har också, i den mån denna möjlighetutnyttjas, mycket höga självrisker.Privatpersoner drabbas ofta hårt ekonomiskt utan att dehar möjlighet att få ersättning.Under hösten 1987 drabbades de som bor efterKlarälven i av ytterligare en stor översvämning.Skadeanspråken är nu summerade och eventuell ersättningfrån staten är också slutreglerad. Slutresultatet blevföljande: Av anmälda skador på ett belopp som uppgick till4,8 milj.kr. utgick ersättning på , avskadebeloppet ersattes. Detta innebär att de som bor ochverkar inom det översvämmade området fick stå för av kostnaden. Detta förhållande är inte rimligt. Detorättvisa förhållandet inom detta område bidrager också tillatt skapa en negativ inställning till vattenkraftsproduktion.Det skulle gå att avsätta en liten del av kraftindustrinsvinster för att lösa detta angelägna problem.Det skulle gå att konstruera en fond som täcker dennatyp av skador, som finansieras och även eventuellt förvaltasav kraftindustrin. En sådan fond skulle inte påverkavattenkraftsproduktionens vinster märkbart om den blirrikstäckande, men den skulle vara av mycket stort värde förde drabbade. Den nu rådande ordningen är inte rimlig.Privatpersoner och samhället, i olika former, får täckakostnaderna när de uppstår, medan de som gör de storavinsterna inte drabbas alls. Även medel för att förebyggaöversvämningsskador bör bli tillgängliga ur denna fond.Regeringen bör ta upp förhandlingar med devattenkraftsproducerande företagen om inrättandet av enriksomfattande fond som ersätter översvämningsskadorefter reglerade vattendrag, med en generös tillämpning. Iandra hand bör lagstiftning aktualiseras.Denna typ av skadereglering bör också vara ett villkorvid omprövning av gamla vattendomar och fastställande avnya. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning för skador i sambandmed översvämningar efter reglerade vattendrag.
mot · GF02Bo506 · 1992-01-27 00:00:00 — Bygglovsbefrielse för tält för tillfällig användning 1985/behandlade Regeringens prop.1985/1986:1, . Utskottet valde, liksomRegeringen, att inte närmare definiera begreppet byggnad isitt betänkande. I stället hänvisas till förarbeten till lagendär man visar på att någon avgörande förändring avbegreppet inte åsyftas med den nya lagtexten. Man kanbygga vidare på gällande rättspraxis. 1985/1986:1redogör i 8 kap. 1 §, punkt 1 med en del exempel förgällande rättspraxis vad gäller tolkning av begreppetbyggnad. Därav framgår att byggnad ges ett mycket vidarebegrepp än vad fallet är i vanligt språkbruk. Det beskrivshur t.o.m. sol- och regnskydd klassats som byggnader ochdärmed belagts med bygglovsplikt.Företrädesvis bedrives en omfattandemötesverksamhet under någon eller av dekristna samfundens församlingar. På liknande sättanordnades politiska möten i tält under valrörelsen 1991.Välbekant för oss alla är också cirkus tältsalong ochhusvagnar som någon eller några kvällar per ort ordnarshow under sina turnéer.Med stöd av gällande rättspraxis är det fullt möjligt förkommunala myndigheter att kräva bygglov för ett förovanstående ändamål tillfälligt rest tält. Vi finner dettastötande och anser att ett polistillstånd tillsammans medmarkägarens tillåtelse bör vara nog för områdesplanlagdmark. På övrig mark bör ägarens tillåtelse vara tillräcklig.Enligt vår mening bör i Plan- och Bygglagens 8 kap. ang.Bygglov, rivningslov och marklov skrivas in ett tillägg varistadgas att tält rest för tillfällig mötesverksamhet av ideelltslag och cirkusföreställningars tältsalonger undantas frånbygglovsplikt. Med hänsvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen föreslår ändring avplan- och bygglagen i enlighet med vad i motionen anförtsom begreppet byggnad och dess tillämpning på tillfälligt resttält för mötes- eller cirkusverksamhet.
mot · GF02Bo507 · 1992-01-27 00:00:00 — I bygglagen står inskrivet att badrum som ej ligger intillyttervägg, ej behöver värmekälla. Detta är en gåta. Att ibesparingssyfte underlåta att från början i varje badrum ivårt klimat bygga in värmekälla är obegripligt.Speciellt obegripligt är det i de äldrebostäder som nubyggs på många håll runt om i landet. Många äldre är ejmedvetna om detta förhållande och möts därför av en chocknär de ser att deras badrum ej har någon värmekälla. Desom trots allt känner till förhållandena kan dock låtamontera in en handdukstork på egen bekostnad för attåtminstone få handdukar torra. Men det stora flertalet ärdock omedvetna om förhållandena.En del av de äldre har hjärtproblem, nedsattrörelseförmåga eller något annat handikapp som innebär attde lättare fryser. Att då komma ut till ettbadrum som håller en lägre temperatur än den övrigalägenheten är inte speciellt nyttigt. En ändring av bygglagenborde därför komma till stånd så att värmekällor i badrumblir obligatoriskt i varje lägenhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i bygglagen att värmekällor i badrum blirobligatoriskt.
mot · GF02Bo508 · 1992-01-27 00:00:00 — inträffar ett antal dödsolyckor och incidenter ibostadsområden som drabbar små barn på grund avbristande säkerhet när det gäller brunnslock. Detta ärsamtidigt en illustration till bristerna i lagstiftningen förbomiljön. och desstillämpningsbestämmelser (byggregler) för bl.a. hälsa ochsäkerhet gäller huvudsakligen eller enbart när något byggsnytt eller byggs om, dvs i samband med förändringar avnågot slag och av något skäl.Det finns tre undantag från denna princip och det gällertakskyddsanordningar, säkerhetsanordningar vidmaskindrivna portar samt utrymmen och anordningar föravfallshantering. Där kan kraven hävdas separat ochretroaktivt, ''förbättringsbestämmelser''.Vi anser att förbättringskraven vad gäller barnsäkerhetinte enbart bör gälla maskindrivna portar utan de börutvidgas till att gälla alla de barnsäkerhetskrav somär aktuella vid nybyggnad för yttre och inre miljö, t.ex.brunnslock, eluttag, fönster.Vi ser utvidgningen av förbättringskraven vad gällerbarnsäkerhet som ett första steg på vägen mot denbomiljölag, som vi redan tidigare vid flera tillfällenföreslagit som en parallell till arbetsmiljölagen. Vi anser detnämligen lika viktigt att slå vakt om hälsa, säkerhet ochtrevnad i boendemiljön som i arbetsmiljön. Vi menar attkrav på förbättringar generellt måste kunna ställas påbomiljön oberoende av om en fastighetsägare tänker sigförändringar av andra skäl. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förbättringskraven i PBL 17 kap. 20 § bör utvidgas till attomfatta barnsäkerheten i byggnader och på tomt,2. att hos regeringen begär ett förslag till nybomiljölag.
mot · GF02Bo510 · 1992-01-27 00:00:00 — Omprövning av det s.k. Stora delar av världens gruv- och mineralindustri harunder en betydande del av kännetecknats avöverkapacitet med stagnerande efterfrågan på bl.a.järnmalm och basmetallerna koppar, zink och bly. Deninternationella marknadsutvecklingen -- med lågametallpriser -- har särskilt drabbat högkostnadsproducenteri industriländerna. Dessa har tvingats till omfattandenedläggningar eller tillfälliga avställningar av gruvor ochsmältverk.Svensk gruv- och mineralindustri uppvisar entrendmässig minskning av antalet sysselsatta sedan mittenav . Det är främst järnmalmsgruvorna men ävendelbranschen andra gruvor och mineralbrott som står förminskningen. Denna nedåtgående trend väntas fortsättaunder 1990-talet.Arbetslösheten inom gruvnäringen såsom den uttrycks iandel av anmälda arbetslösa kassamedlemmar har på ett årökat (--) från --6,6 %.Under samma tid ökade arbetslösheten för samtliga kassorfrån --3,. Enligt budgetpropositionen finns detanledning att vänta att arbetslösheten kommer att ökaytterligare och för bli kvar på en hög nivå.I ett sådant läge är det angeläget att ta till vara på allaprojekt som kan visa upp en såväl samhällsekonomisk somföretagsekonomisk uthållig lönsamhet och som samtidigtkan skapa sysselsättning.Ett sådant projekt är det s.k. iArjeplogs kommun. är samlingsbegreppför en idé om hur främst gruvdriften i ochblysmältverket på kan förlängas (när nuvarande påvisad malm är utbruten), somden svenska elkraftproduktionen får ett tillskott.Tidsmässigt är det viktigt att beslut om projektet tas snarastför att möjliggöra en ekonomiskt rimlig övergång mellanden gamla och nya verksamheten.För kommun, med en relativt högarbetslöshet, är det ett livsvillkor att en rimlig sysselsättningkan upprätthållas för att skapa en tryggad framtid. Redanavsatta medel kommer inte att vara tillräckliga.De miljömässiga problem som projektet kommer attaktualisera går att överbrygga med lämpliga åtgärder. Vadbeträffar blyets framtid pekar en rad nyaapplikationsområden på att blyet har en sådan(batterisystem för energilagring, energiabsorbtion vidjordbävningar, förvaringskärl för utbränt kärnbränsle,strålningsskydd, ljudabsorbtion, eldrivna fordon etc.)Den förra regeringen avslog projektet i början av 1991med anledning av att ett genomförande skulle förutsatt eninskränkning av älvskyddet i Naturresurslagen (NRL).Beslutet byggde på den outsagda förutsättningen attalternativ sysselsättning för de berörda kunde skapasantingen i kommun eller i andra expansivaområden. De snabbt ändrade ekonomiska förhållandena ilandet har radikalt ändrat förutsättningarna för att finna enny sysselsättning för de som drabbas. Med detta sombakgrund finns det nu skäl för att blirföremål för en omprövning i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omprövning av det s.k.Laisvallsprojektet.
mot · GF02Bo512 · 1992-01-27 00:00:00 — omkom 119 personer i bränder. Detta ären liten minskning jämfört med då 129 personeromkom. I försäkringsbolagens statistik registreradesomkring 33 000 brandskador . Kostnadernaför dessa uppgick till , vilket är sammanivå som året innan.Ett väl fungerande brandlarm är det säkraste sättet attupptäcka en brand. Detta ger också förutsättningar försnabba insatser och effektiv släckning innan stora skadorskett.I dag har av hushållen brandvarnare.Merparten eller av brandvarnarna finns ivillafastigheter. Antalet lägenheter med brandvarnare ärknappt . Detta visar att behovet av brandvarnare ilägenheter är stort.Vi föreslår därför att Svensk byggnorm kompletterasmed kravet om att brandvarnare skall installeras i allnyproduktion och i äldre lägenheter i samband medrenovering och tillbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att krav på införande avbrandvarnare ingår i Svensk byggnorm.
mot · GF02Bo513 · 1992-01-27 00:00:00 — Ekologiskt boende och byggande Boendet och byggandet måste ingå i ett bärkraftigtsamhälleBakgrundFör att ett samhälle ska vara ekologiskt anpassat måstevarje sektor av samhället ta sin del av ansvaret. Boendet ochbyggandet genererar negativa miljökonsekvenser somkan och måste minska om denna sektor ska kunna ingå i detframtida ekologiskt anpassade samhället -- även kallat ettbärkraftigt samhälle.Vänsterpartiet beskriver denna nödvändiga utvecklingnärmare i partimotionen om miljöplanen ''''.Närmare beskrivning av vad som ingår i det ekologiskaboendet och byggandet finns i motion1990/91:Bo235.ProblemBland de miljöproblem som är angelägnast att åtgärdainom bygg- och bostadsektorn är utsläppen från VA-systemen, den ofta höga energiåtgången i bostäder ochlokaler, fossilbränsleanvändning, avfallshanteringen, sjukahus-problematiken m.m.Mindre ekobyar finns runt om i hela landet i varierandeformer. Det är utmärkt och är ofta ett resultat av enskildaentusiasters kunskaper, engagemang och skicklighet.Men det räcker inte. Utvecklingen måste gå vidare ochpåskyndas. Marknadskrafterna räcker inte för att drivautvecklingen i rätt riktning -- den ekologiska. Samhälletsmyndigheter på olika nivåer måste ta sitt ansvar för att drivapå utvecklingen så den inte avstannar. Det måste tas ettansvar för helheten så att de ekologiska kraven genomsyrarallt byggande och boende så vi sakta men säkert närmar ossett samhälle i ekologisk balans.LösningBoverket bör få i uppdrag att samla alla berörda inombygg- och bostadssektorn för att gemensamt utarbeta enplan med målet att gradvis anpassa bygg- ochbostadssektorn till ett bärkraftigt samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att får iuppdrag att samla alla berörda inom bygg- ochbostadsektorn för att gemensamt utarbeta en plan för attanpassa bygg- och bostadssektorn till ett bärkraftigtsamhälle.
mot · GF02Bo514 · 1992-01-27 00:00:00 — BakgrundFör att samhället ska vara ekologiskt anpassat måstevarje sektor av samhället ta sin del av ansvaret. Boendet ochbyggandet genererar negativa miljökonsekvenser somkan och måste minska om denna sektor ska kunna ingå i detframtida ekologiskt anpassade samhället -- även kallat ettbärkraftigt samhälle.ProblemBland de miljöproblem som är angelägnast att åtgärdainom bygg- och bostadsektorn är utsläppen från VA-systemen, den ofta höga energiåtgången i bostäder ochlokaler, fossilbränsleanvändning, avfallshanteringen, sjukahus-problematiken m.m.Mindre ekobyar finns runt om i hela landet i varierandeformer. Det är oftast villor, radhus eller liknande medrelativt god tillgång till mark som kan användas för att bl.a.ta tillvara avfallsprodukter. Antalet hushåll är oftast intestörre än 30--40.Vad som behövs är ett pilotprojekt där man antingenbygger om eller bygger ett nytt område som består avbyggnader med större hus och fler hushåll -- kanske upp motnågra hundratal.För att ett sådant område ska kunna byggas ipraktiken måste samhället ge stöd. Ett sådantbostadsområde skulle inte bara vara ett nationellt studie-och kunskapsprojekt utan skulle även väcka internationelluppmärksamhet.FörslagBoverket bör få i uppdrag att ta fram förslag tillbyggandet av ett ekologiskt anpassat flerfamiljshusområdebestående av åtminstone ett hundratal hushåll. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får iuppdrag att ta fram ett förslag til byggandet av ettekologiskt anpassat flerfamiljshusområde bestående avåtminstone ett hundratal hushåll.
mot · GF02Bo515 · 1992-01-27 00:00:00 — Lagstiftningen beträffande strandskyddet ställer tillmånga problem. Denna förbudslagstiftning hämmar imånga fall en positiv utveckling i många delar av vårt land.Inte minst gäller detta stagnerande glesbygdssamhällen.Det är enligt min uppfattning fel att ha en generellbestämmelse för hela landet. Hänsyn bör kunna tas tillfaktiska förhållanden. Det är ett skäl för attstrandskyddslagen bör ändras. I finns sammantagetså mycket strandmark att ett frisläppande på intet sätt utgörnågot hot mot allmänhetens möjligheter att fritt kunna nåstränderna.Det är säkerligen inte möjligt att helt upphävastrandskyddsbestämmelserna. Vissa strandavsnitt behöverskyddas från exploatering. Kommunen skall då i detaljplankunna undanta sådan strand från bebyggelse.Genom att ge kommunerna denna rättighet ökasservicegraden gentemot allmänheten. Bygglovsansökningarsom är berörda av strandsskyddsbestämmelserna behöverinte översändas för prövning hos . Nuvarandebestämmelser innebär byråkratiskt krångel med långahandläggningstider som följd. Varje byggnadslovsärendesom berörs av strandskyddsbestämmelser förlängerhandläggningstiden på grund av remissförfarandet tilllänsstyrelsen med ungefär sex månader.Det är ingen som helst tvekan om att kompetensen finnshos byggnadsnämnderna i landets kommuner att utanprövning hos avgöra denna typ avbyggnadlovsfrågor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring avstrandskyddsbestämmelserna.
mot · GF02Bo518 · 1992-01-27 00:00:00 — Vattenkraften är ianspråktagen över denproduktion på som beslutats av (beräknat på vattenföringsdata från 1920-1990).Västernorrlands län tillhör ett av de mest exploateradelänen i när det gäller vattenkraftsutbyggnad. 95%av länets forssträckor har byggts ut och hotas även desista av torrläggningar och/eller överdämningartrots unika naturvärden. I det norrländska landskapet är såmånga arter bundna till strömmande vatten attutbyggnaden av de sista procenten därför blir ett stort hotmot den biologiska mångfalden. I ett europeiskt perspektivhyser också lokalbefolkningen förhoppningar till att ävendet turistiska värdet av de kvarvarande strömmarnaavsevärt kommer att öka.Tyvärr anser utbyggnadsintressenterna inte attnaturresursen strömmande vatten har något värde förränvattnet rinner genom turbinbladen i ett kraftverk. Med denbakgrunden fortsätter således vattenkraftintressenterna attprojektera kraftverk i de sista åar och älvsträckor somklarat sig undan utbyggnad. Dessa ofta mindreutbyggnadsprojekt som ger ett förhållandevis litetenergitillskott hotar således att utplåna återstoden av etthelt ekosystem, strömmande vatten, med avsevärdakonsekvenser för växter och djur anpassade till dennamiljö. De hotar också de människor som lever iskogsbygden och som i generationer brukat naturresursernautan att förbruka dem.I bygderna bildas lokala älvräddarorganisationer somvärnar om sin hembygd, sitt arv och sina barn. För dessamänniskor innebär ett bevarande av älvsträckorna enljusare framtid där argumenten bevarande av natur,skönhetsvärden, fiske och servicenivå är grundstenarna.Örnsköldsviks kommun har, efter noggrannaundersökningar och studier av utter, flodpärlmussla m.m.,tagit beslut mot utbyggnad av älv.Länsstyrelsen i har likaså tagit beslut påatt motsätta sig ytterligare utbyggnad, med motivering attskydda utterbestånd i älv, , (som redan harskydd såsom varande riksintresse) och övre delen av Nätraälv med biflöden. Därmed har ett helt kärnområdemöjlighet till skydd från Västerbottengränsen tillÅngermanälven.Naturvårdsverket har även tagit beslut, sommotsätter sig ytterligare utbyggnad, för att bevara detkärnområde som utterstammen i länet fordrar. Detta är helti linje med och är speciellt viktigt dåutterstammen är väldigt trängd i hela Europa.De nya ansökningar om vattenkraftsutbyggnad somlämnas in har i huvudsak andra ekonomiskabevekelsegrunder . kan dessa vara att t.ex.utnyttja s.k. investeringsfonder som måste tas i anspråkinom en femårsperiod. Denna i grunden felaktigabevekelsegrund eller andra kortsiktiga vinstintressen fåraldrig ligga till grund för beslut att förstöra de sista forsarnai en bygd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om en omarbetning av 3 kap. 6 §NRL så att uppströms kraftverkundantas från vattenkraftsutbyggnad.
mot · GF02Bo521 · 1992-01-27 00:00:00 — I kommun är av den tillgängligavattenkraften redan utbyggd. Den planerade utbyggnadeni Lillhärdalsområdet ger endast marginella energitillskott iförhållande till de konsekvenser som kommer att drabbabygden. i Blädjan är nu tyvärr utbyggd.En utbyggnad av Härjeån och kommer att gecirka 0,009 Twh. är det sista orördavattendraget i kommunen med mycket bra fiske och bad.Området, byarna runt sjön, är en kulturbygd från 1400-talet.I Svegs och Lillhärdalsområdet förekommer, p.g.a. detgeografiska läget, endast sommarturism. Förutsättningarnaför vinterturism är begränsade när det är 7 mil till närmastefjäll. En utveckling av sommarturismen är viktig för bygdenmen förutsätter god tillgång på bad och fiske. En utbyggnadav Härjeån och är ett oersättligt intrång i ortenslivsmiljö, den omöjliggör också förutsättningarna för enutveckling av sommarturismen.Värnet av är hela angelägenhet.Vid två tillfällen och 1980 har kommunfullmäktigeenhälligt motsatt sig en utbyggnad. Den 26 oktober 1988vädjade kommunfullmäktige till sökanden att avbrytaprojektet.Kommunfullmäktige anförde bl a följande:Som grund för kommunens vädjan ligger en massivfolkopinion i området, där befolkningen befarar attförändringar i landskap, natur och vattenkvalité kommer attförstöra nuvarande livsbetingelser och förutsättningar föratt utveckla näringsliv och livskvalité till glädje förfastboende och turister i . Härjedalensbefolkning kan inte inse att den relativt måttliga energinyttasom kraftexploateringen innebär kan uppväga de negativaverkningar vilka skapat en oro, som förtjänarhänsynstagande.Skall hela svenska folket medverka till en balanseradkärnkraftavveckling krävs förståelse från hela folket för deingrepp och övriga negativa effekter som kommer attuppstå. Att mot en hel kommuns vilja exploatera detta sistavattendrag, som inte ger någon nämnvärd energimängd,skapar inte förståelse och positiv syn på energifrågorna.Efter regeringsbeslutet har storaförändringar skett. Bl.a. har försurningskatastrofen i detaktuella området, ovanför och inom det planeradedämningsområdet, förorsakat kalkning för 8 miljoner undersommaren 1988. Kalkningen har fortsatt 1989 för 10miljoner och 1991 med 23 miljoner.Smedjemorasjön i Blädjan är nu utbyggd vilket innebäratt vattenkvalitén i något har försämrats. Om endämning av kommer till stånd kommer såvälbad som fiske att helt förstöras.Regleringsföretaget har uttalat mycket lågt intresse fören utbyggnad. Regeringen bör därför pröva möjligheten ekonomisk uppgörelse som räddar områdets sistakvarvarande badsjö . bör som sinmening ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevarandet av iHärjedalens kommun.