mot · GF02Ub269 · 1992-01-27 00:00:00 — Det intresse för etik och moral som dyker upp inom olikasamhällsområden -- inte minst inom näringslivet -- är ettuttryck för behovet av klar normgivning från samhälletssida. Det behövs ett sammanhållande kitt isamhällsbyggandet. En grundläggande värdegemenskap ären nödvändighet för all demokratisk utveckling.Grunden för vårt lands sjuk- och åldringsvård,demokratiska styrelseskick och lagar har utgått från denkristna människosynen och de kristna grundvärderingarnasamt västerländsk humanism. Behovet av en fast,gemensam grund för samhällsbyggandet har inte minskatutan efterfrågas alltmer. Den svenska skolan bör därförvara förankrad i den kristna etiken.Att skolan värdeförankras i kristna värderingar fårkonsekvenser för skolans verksamhet på olika plan. Skolansom helhet skall präglas av den kristna människosynen.Barn med olika begåvning och ursprung måste därförbehandlas med samma omsorg och kärlek. Skolan skallreagera skarpt mot all diskriminering av barn och vuxna.Varje människa är en unik individ med unika möjligheter.Man skall därför se med respekt på varje elev och sökautveckla varje individs kunskaper och färdigheter så långtdet är möjligt.Om skolan inte klart deklarerar ett normsystem, som gereleverna normer och värderingar för livet kan kommersiellaoch odemokratiska värderingar lätt ta överhanden.Ekonomiska intressens starka makt över barns ochungdomars konsumtionsvanor är upppenbar. Reklam ochpropaganda överför materialistiska värderingar tilleleverna.Genom att vara förankrad i etik kan skolan få eni demokratiskt avseende hållbar grund för sin verksamhet.Därför är det viktigt att eleverna får goda kunskaper ireligionskunskap.Många elever har mycket bristfälliga kunskaper om detkristna kulturarvet och de kristna grundvärderingarna.Förutom att eleverna får en vag uppfattning om den kristnalivsåskådningen, leder detta till svårigheter att tolka storadelar av litteraturen, konsten och musiken. Huvudorsakentill den här bristen är den gradvisa nedskärningen avundervisningen i kristendomskunskap. Först skeddeförändringen av ämnet till religionskunskap, därefter denallt mindre andelen kristendomskunskap inomreligionsämnet och slutligen den minskade andelenreligionskunskap inom orienteringsämnena. Det kanåskådliggöras på följande vis:Lgr 62 kristendomskunskap mellanstadiet 2 vtr/årskursLgr 69 religionskunskap mellanstadiet 1,9 vtr/årskursLgr 80 religionskunskap mellanstadiet 1,5 vtr/årskursI Lgr 62 hävdades det att ''kristendomen är en väsentligdel av grundvalen för de religiösa, etiska och socialavärderingar, som vår kultur, vårt samhälle och vårsamlevnad bygger på och kunskap om den är nödvändig förförståelsen av västerlandets kultur- och samhällsliv såväl igångna tider som i nutiden. Skolans religionsundervisningmåste därför i vår kulturmiljö i första hand vara enundervisning om kristendomen. ''Denna syn bör åter bli förhärskande inom svensktskolväsende. En garanterad minimitid skall finnas förämnet religionskunskap med huvudsaklig inriktning påkristendomskunskap.Detta ställer självfallet krav på goda kunskaper hoslärarna. En fördjupad fortbildning för verksamma lärare ärnödvändig liksom en förstärkt utbildning för blivandelärare. I detta sammanhang bör behovet av ökadekunskaper om , dess tillkomst och innehåll beaktas.Bibeln bör vara en självklar utgångspunkt i skolanskristendomsundervisning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den svenska skolan somhelhet skall förankras i etik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kristendomsämnet.