mot · GF02Ub714 · 1992-01-27 00:00:00 — I årets budgetproposition föreslås att anslaget tillSveriges () räknas ned med 30milj.kr. Jordbruksministern anför att det ankommer påSLU att besluta om hur de erforderliga besparingarna skallgöras. Som exempel på områden där besparingar skullekunna göras nämner han den skogliga utbildningen, som''bör anpassas till marknadens krav''.Det är riktigt att anpassa utbildningen till marknadenskrav men bedömningarna härvidlag bör grunda sig pårelativt långsiktiga trender. Det världsmarknadskänsligaskogsbrukets konjunktursvacka bör därför inte få för starkinverkan på bedömningen.Jag medger dock att man f.n. kan skönja en framtidabestående minskning av behovet av skogsutbildade menockså behov av ökad kompetens bl.a. i de befattningar somtraditionellt besatts av skogstekniker.I min motion i samma ärende (1990/91:Jo618)hemställde jag om att skulle uttala att ändringarav dess beslut om skogstekniker- ochskogsmästarutbildningarna borde anstå tills effekterna avbesluten hunnit framträda och utvärderas, attSkinnskatteberg även bör vara lokaliseringsortför skoglig undervisning och utveckling och att resurser förforskning bör tillföras Skogsmästarskolan iSkinnskatteberg. Bakgrunden var oro i förnedläggning av Skogsmästarskolan, vilket föreslogs i en avskogsfakulteten föranstaltad utredning om dessutbildningslinjer.Riksdagsbesluten (JoU 1983/84:33) grundade sig påen proposition från jordbruksministern men också påförslag i motioner väckta i samband med propositionen.Propositionen byggde på skogsutbildningsutredningensbetänkande (Ds JoU 986:6) ''Högre skoglig utbildning''samt därutöver ingivna remissyttranden.Med anledning av förslagen i budgetpropositionen haren besparingsplan upprättats inom SLU. Planen har varitföremål för förhandlingar med arbetstagarnas fackligaorganisationer och skall föreläggas förbeslut.Planen innehåller förslag om attskogsteknikerundervisningen koncentreras till två orter,och eftersom man på dessa harändamålsenliga lokaler samt omfattande fortbildning.Vidare föreslås att preparandkurs förskogsmästarutbildningen ej anordnas fr.o.m. höstterminen1993, vilket innebär att den kategori studerande påskogsmästarlinjen, som denna preparandkurs är avsedd för,försvinner från skogsmästarlinjen fr.o.m. 1995.Ansökningstiden till den preparandkurs, som föreslås bliindragen, går ut . Detta medför att, om förslagetgår igenom, studerande som satsat på denna utbildningtvingas bort därifrån på ett abrupt sätt.Dock bör och inte SLU ta ställning till evavveckling av studievägen, eftersom beslöt omdess inrättande.Då antalet sökande till denna studieväg varit stort och deutexaminerade hävdat sig väl på arbetsmarknaden kan jagej finna några skäl för dess avveckling.Den större gruppen av studerande på skogsmästarlinjenutgörs av skogstekniker. Om denna grupp säger fakultetenatt den tills vidare skall ha oförändrat antal studerande föratt ''kunna ge utexaminerade skogstekniker möjlighet tillvidareutbildning innan ny utbildning kan erbjudas''.Med ny utbildning menar man tydligen den till''skogsingenjör'' som f.n. utreds och som fakultetenförutsätter skall kunna starta . harockså som alternativ till skogsmästarutbildningen anförtsmöjligheten att bereda skogsteknikerna möjlighet tillvidareutbildning genom studier på jägmästarlinjen.Det är förvånande att olika alternativ tillskogsmästarlinjen diskuteras då denna linje genom årenvisat sig väl uppfylla marknadens krav. Blandutexaminerade från jägmästar-, skogsmästar- respektiveskogsteknikerlinjerna uppvisar de från skogsmästarlinjenden lägsta arbetslösheten. Skogsmästarna har ocksåframgångsrikt kunnat konkurrera med jägmästarna omledande befattningar i skogsbruket. Lönenivån förskogsmästarna är hög i jämförelse med andra grupper.Min slutsats av ovanstående blir att det ej finnsmarknadsmässiga skäl att lägga ner del av eller helaskogsmästarlinjen. Tvärtom talar mycket för att man skallslå vakt om denna väl fungerande utbildning och ej ge sig pånya, på mer eller mindre lösa teorier grundadeändringsförslag.Utbildningen bör ej heller flytta från Skinnskatteberg.Som jag framhöll i en motion uppstår kapitalförstöringom man lägger ner verksamheten där. Orten är mycketlämplig för skogsutbildning eftersom man därifrån harrelativt korta avstånd till klimatlägen av varierande slag.Vidare är den omgiven av skogar där rationellt skogsbrukhar lång tradition. Dessutom finns skogsindustri på orten.Det förhållandet att skogsteknikernas vidareutbildningär lokaliserad till en skola där även deras grundutbildningfinns erbjuder många fördelar. Förutom att basresurser kansambrukas ger den kontinuerliga kontakten mellan de bådaundervisningsnivåernas företrädare ständigt impulser tillsamordning mellan dessa.För att stimulera elever och lärare och för att erbjuda desenare möjligheter till fördjupning och ev vetenskapligkarriär är det nödvändigt att forskning bedrivs i ökadomfattning vid . Den framlagdahögskoleutredningen framhåller ju också vikten av föreningmellan forskning och utbildning. Det samarbete somSkogsmästarskolan har med andra institutioner ochorganisationer utgör härvid en viktig resurs. För dagen kannämnas att den närbelägna från 1juli ingår i SLU och att intressanta samarbetsprojekt inomområdena skogsproduktion, natur och miljö här yppar sig. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt besluten om skogsmästarlinjen ligger fast och attSveriges i sina överväganden ombesparingar med anledning av minskad medelstilldelningbör ta hänsyn till detta,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt även bör varalokaliseringsort för eftergymnasial skoglig undervisning,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt resurser för skogsforskning bör tillförasSkogsmästarskolan i .