mot · GF02T212 · 1992-01-27 00:00:00 — Vi anserdärför att det inom ramen för anslag B4 Byggande avlänstrafikanläggningar bör avsättas tillbyggande av cykelleder 1993.Trafiksäkerhet -- ett större personligt ansvarEn rad olika åtgärder måste prövas för att de mål somriksdagen satt upp för trafiksäkerheten skall kunnauppfyllas.De förändringar av organisationen avtrafiksäkerhetsarbetet som regeringen aviserar måste bidratill detta.Men även andra förändringar krävs. Till och från harfrågan om tydliga ekonomiska styrmedel itrafiksäkerhetsarbetet diskuterats. Körkortsutredningenredovisade aspekter på en förändring avtrafikförsäkringsystemet. En direkt koppling till föraren, tillskillnad från dagens koppling till fordonet, skulle kunnavara ett sätt att öka det personliga ansvarstagandet förtrafiksäkerheten. Även andra förändringar avtrafikförsäkringssystemet bör övervägas.Vi föreslår att regeringen låter utreda en förändring avtrafikförsäkringen med syfte att finna en modell som ökardet personliga ansvarstagandet i trafiken.Utveckla järnvägstrafiken -- nej till dogmatiskalösningarUnder det närmaste decenniet kommer det för förstagången att byggas nya,kapacitetsstarka och moderna järnvägar. Densocialdemokratiska regeringen har efteruppdelningen av järnvägen i SJ och mer äntredubblat investeringsnivån. kommeruppemot att investeras i nya järnvägar.Nu gäller det att finna former som stimulerar ochutvecklar en effektiv trafik. Inomkommunikationsdepartementet inleddes under våren 1991ett arbete med att finna former för att få ytterligaretrafikföretag att utnyttja järnvägsnätet. Syftet var att belysaför- och nackdelar med flera olika trafikutövare påjärnvägsnätet.Regeringen aviserar en avreglering av järnvägstrafikenpå stomnätet . Bakom dettaprinciputtalande finns ingen av regeringen genomfördanalys av konsekvenserna av en sådan åtgärd.Huvudargumentet kan sammanfattas som att konkurrens ärbra för att den är bra!Såväl SJ som är inblandade istora förändringar. I samband med trafikpolitiskabeslut om bl.a. en uppdelning av SJ i en trafikdel ochbanverket klargjordes att en utvärdering skulle ske efter1992 (). Flera centrala frågor kräverdiskussion och ställningstaganden:Hur skall modellenmed trafik-SJ och banverk utvecklas?Skall järnvägsnätetäven fortsättningsvis vara uppdelat i ett stomnät ochlänsjärnvägar?Stimulerar konkurrens till mer trafik ellerblir det som SJ befarar mindre?Blir SJ effektivare om detbolagiseras? Skall en ev. bolagisering gälla hela SJ eller skallSJ ''styckas''?Vi finner det angeläget att diskussionen om järnvägensframtid fortsätter i strukturerade former. Mot bakgrund avde stora värden som är inblandade finns inget utrymme förförhastade slutsatser, grundade på en närmast religiös tro påkonkurrens som det allena saliggörande medlet itrafikpolitiken.Därför motsätter vi oss att man, som regeringen pådogmatiska grunder föreslår, fastslår ett datum dåkonkurrens på stomnätet skall vara införd, liksom att helaSJ skall bolagiseras. Vi menar att åtgärder av så storprincipiell betydelse kräver en saklig genomgång av för- ochnackdelar. En sådan genomgång saknas helt i regeringensproposition. Det är rimligt att avvakta den utvärdering somskall ske 1993 innan ett ställningstagande sker.Upphandla persontrafik i konkurrensSedan 1988 års trafikpolitiska beslut köper statenolönsam interregional tågtrafik av SJ. För närvarandeupphandlas trafik för drygt 500 milj.kr. Ävenlänstrafikbolagen upphandlar tågtrafik. Dessa harmöjlighet att ta in anbud från såväl SJ som andratrafikföretag.Enligt gällande direktiv för statens förhandlare för köpav persontrafik upphandlas trafiken i taget. Enupphandling för längre perioder skulle underlättalångsiktiga lösningar och en utveckling av den i dagolönsamma trafiken mot förbättrad bärkraft. Dessaupphandlingar bör ske i friare former än och kunnainnefatta också t.ex. förnyelse av vagnmaterial, upprustningav stationer, m.m.Statens upphandling av olönsam trafik kan förnärvarande endast ske från SJ. Det är rimligt att även andratrafikföretag skall kunna offerera denna trafik. Vi menar atten partiell avreglering av trafiken på stomnätet bör kunnage viktiga erfarenheter inför en fortsatt utveckling avjärnvägstrafiken i Sverige.Socialdemokraterna föreslår att regeringen i sambandmed upphandling av olönsam interregional tågtrafik undersöker möjligheterna att upphandlatrafik för längre perioder,och där så är möjligt bör SJ:strafikeringsrätt för berörd trafik upphävas. Upphandling avtrafik kan då ske i fri anbudskonkurrens. Vederbörlighänsyn tas till de samkostnader som finns för trafikledningm.m.Teknikutvecklingsprogram har järnvägstekniken utvecklats, främstpå persontrafiksidan (snabbtåg, IC3, m.fl.). Ur tillväxt- ochmiljöperspektiv är det emellertid av minst lika stor vikt attjärnvägen utvecklas till ett konkurrenskraftigt alternativoch komplement till andra godstransportmedel.Under det senaste decenniet har stora förhoppningarknutits till utvecklingen av kombitrafiken. Dessa har endastdelvis infriats.En orsak till detta är att den teknik som används inte äri nivå med systemlösningar på andra områden. Stora byråkratiska organisationer i det europeiskakombisamarbetet slår vakt om nuvarande strukturer.Näringslivets investeringar i nuvarande system ärbetydande och en övergång till en mer rationell teknikinnebär omfattande kostnader. Detta är emellertidförhållanden som understryker statens ansvar för att drivapå utvecklingen.Tidigare exempel på samverkan mellan offentligverksamhet och svensk industri manar till efterföljd. Tillskillnad från regeringen menar vi att staten har en viktig rollatt fylla när det gäller att kanalisera en efterfrågan somtillgodoser gemensamma behov. ''Marknaden'' kommer attta oerhört på sig för att lösa de problem som finns,mycket beroende på de stora investeringar som gjorts idagens mindre effektiva system.Med aktiva insatser från staten borde svensk industri,med två av världens främsta lastvagnstillverkare och med enav världens ledande tillverkare av rullandejärnvägsmaterial, och ett av världens effektivastejärnvägsföretag kunna leda utvecklingen av ett effektivt,internationellt gångbart kombitrafiksystem.Vi föreslår att regeringen initierar ettutvecklingsprogram för kombitrafik. Målet bör vara att detinom utvecklas ett system som möjliggör halveradekostnader för terminalhantering, jämfört med dagens.Sjötransporter -- en viktig del i transportkedjanI stort sett allt gods som exporteras från och importerastill fraktas på fartyg eller färjor. Sjöfart är ettenergieffektivt transportmedel. Det finns goda möjligheteratt utveckla dess miljömässiga fördelar.Trots detta är den svenska inrikes kustsjöfarten liten ochfortsätter att minska. Jämfört med förhållandena påkontinenten är kustsjöfarten och trafiken på de inrevattenvägarna av ringa betydelse i Sverige.Det borde vara möjligt att också i återta en delav de andelar som sjöfarten förlorat till andra trafikslag.Utvecklingen av fartyg till moderna länkar i en effektivtransportkedja saknar motsvarighet när det gällerutveckling av logistik och administration inom berördaföretag, organisationer och myndigheter i hamnarna.För att en positiv utveckling skall komma till stånd måstevissa av de i många stycken konservativa attityder ochtraditioner som finns i hamnarna brytas.Samverkan mellan hamnarna, speditörerna, tullverket,m.fl. Nya lösningar som t.ex. administrativhantering av fraktsedlar, tullhandlingar, m.m. bör prövas.De strukturförändringar som pågår inom svenskthamnväsende är positiva. Bättre samordning och flexiblareorganisationsformer medför att hamnarna förbättrar sinrelativa konkurrenskraft gentemot andraomlastningspunkter.Regeringen har påbörjat arbetet inför trafikverkensnästa planeringsperiod. Det är enligt vår uppfattningangeläget att hamnarna och sjöfarten konkret integreras iden samordnade investeringsplanering som skallgenomföras.Fritidsbåtsregistret -- en sjösäkerhetsfrågaSommaren 1991 fanns det 276 000 båtar registrerade i fritidsbåtsregistret. För ägare,allmänhet, polis, försäkringsbolag, m.fl. är det av stortvärde att kunna identifiera en båt vid färd och i hamn.Tryggheten ökar som stora besparingar i form avuteblivna räddningspådrag och andra insatser kan göras.Moderaterna och liberalerna har allt sedanregistrets tillkomst negligerat denna positiva effekt. I ställethar registret motarbetats, vilket bl.a. ledde till att antaletregistreringar var lågt. Detta är enhuvudorsak till att registrets uppläggningskostnader ännuinte är betalda.Vi anser att ett fritidsbåtsregister skall finnas kvar. Viföreslår att avgiften sätts så att registret blir självfinansierat.Nej till internationellt fartygsregisterRiksdagens beslut om sjöfartspolitiska åtgärder 1989bidrog verksamt till att vända handelsflottans minskning.Driftskostnaden för fartyg under svensk flagg och medsvenska avtal kom i nivå med utlandsflaggade fartyg. Tillskillnad från flera andra sjöfartsländer betalar besättningenskatt, men skatten återbetalas till redaren. Detta är ensvensk modell som innebär att besättningen har sammasociala förmåner som övriga löntagare. Det är en modellsom bör behållas. Återbetalningen har reduceratlönekostnaderna och därmed driftskostnaderna vilket ökatkonkurrensmöjligheterna för fartyg under svensk flagg ochbesättning med svenska avtal.Socialdemokraterna motsätter sig en anpassning avsvensk sjöfartspolitik i riktning mot ett internationelltfartygsregister. Ett register som betyder att sjöfackligaorganisationer i lag förbjuds att förhandla för utländskamedborgare. I praktiken betyder det att svenska sjömänskall betalas enligt svenska avtal och filippinskamedborgare på samma båt enligt sitt lands avtal. På så sättblir utländska sjömän ''billigare'' än svenska genom lägrelöner och sämre sociala villkor.Fram till har det rått så gott som total politiskenighet om principerna om att alla människors likhet införlagen, oberoende av bl.a. nationalitet och för arbetstagarerätt att organisera sig fackligt och låta fackföreningarnasluta kollektivavtal om de anställningsvillkor som skallgälla.Socialdemokraterna kommer inte att acceptera förslagsom inskränker arbetstagarnas rätt att fritt och utaninblandning av staten organisera sig fackligt och låtafackföreningarna sluta kollektivavtal omanställningsförhållanden. Socialdemokraterna kommeralltid att stå för likhet inför lagen oberoende av ras, religion,trosåskådning, nationalitet eller etniskt ursprung.Avreglering av flygetInrikesflyget i har bedrivits i starktreglerade former. Andra flygföretag har möjlighet atttrafikera linjer där SAS och Linjeflyg inte bedriver trafik.Luftfartsverket har fått i uppdrag att lämna förslag till deregler som skall gälla i ett helt avreglerat system.Innan detta kan genomföras måste enligt vår uppfattningföljande förutsättningar vara uppfyllda:Tillräckligkapacitet måste finnas på . I dagenskonjunktursituation är detta inte något problem. Men ävenlångsiktigt måste resurser finnas. Brist på start- ochlandningsmöjligheter kan komma att bli ett effektivt hinderför en verklig konkurrens. Den tredje rullbanan kommer atttillgodose nu förutsägbara framtida behov.Regionalflyget i , som och via sinakoncessioner har ansvar för, måste garanteras också på enavreglerad flygmarknad.Klarhet måste finnas om hurEG:s framtida regler påverkar det svenska inrikesflyget.Regeringen avser nu att forcera avregleringen ochgenomföra denna fullt ut . ges inomkort i uppdrag att till utreda en lång radutestående frågor som måste ut innan flygmarknadenkan släppas helt fri.Vi är tveksamma till om det är möjligt att inom loppetav etablera fri och reell konkurrens som detinförs ett system som tillförsäkrar sådana delar av landet därreella resealternativ till flyget saknas en godflygtrafikförsörjning.Om regeringen kan visa på lösningar som uppenbartmedför att de ovan beskrivna villkoren uppfylls är viberedda att acceptera att den svenska marknaden förinrikesflyg avregleras fullt ut.Staten har genom sitt engagemang i åtagit sigett ansvar gentemot flygresenärer och flygföretag att drivaen ''navflygplats''. betjänar ocksåStockholmsregionen.Till och med 1996 har staten via ocksåansvar för driften av flygplats.Regeringen bör redan nu deklarera att staten intekommer att ta något ekonomiskt ansvar för en regionalflygplats i efter 1996. Frågan om ensådan flygplats för måste lösas avregionen på samma sätt som övriga regioner i landet taransvar för sina flygförbindelser.Bättre kunskap om transporter och trafikKommunikationernas organisation och funktionssätthamnar allt mer i centrum för samhällsdebatten. Idiskussioner om miljöpolitiken, Europapolitiken,regionalpolitiken, m.fl. politikområden spelartrafiksystemets utformning en stor roll.Kunskaperna om hur olika transportsystem ochtrafiklösningar samspelar med andra politikområden ärdock begränsade. Tämligen stora resurser läggs ner påforskning om fordon, asfalt och annan ''hårdvara''.Däremot är forskningen om transporter och trafik somgrundläggande pusselbit i samhällsbyggandet avsevärtblygsammare. Detta beror till en del på den splittradeorganisationen av svensk transportforskning.En tillsatt utredning ser övertransportforskningens organisation. Målsättningen är atteffektivisera och tydliggöra beställar- och utförarrollerna.Vi delar den problembeskrivning som finns iutredningens direktiv och kommer med intresse att ta del avdess resultat. Vi vill dock betona att de resurser som i daganvänds för offentligt tillgänglig forskning, mot bakgrundav sektorns centrala betydelse för samhällsutvecklingen,bör öka.Med tanke på sektorns strategiska betydelse för tillväxtoch produktivitet är det rimligt att mer resurser tillförs isamband med en allmän översyn av de totala statligaforskningsresurserna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till anslaget B 2 Drift och underhåll avstatliga vägar för /93 anvisara. utöver regeringens förslag,b. utöver regeringens förslag, att användasför upprustning av väg 45 norr om ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbetalning av reserverade medelenligt storstadsöverenskommelserna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att uppmuntrautveckling av miljöanpassade fordon,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om likvärdig standard för vägar medlikvärdigt trafikarbete,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning om finansiering avvägunderhåll,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökad prioritering av detlågtrafikerade vägnätet och grusvägnätet iinvesteringsplaneringen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omfördelning av medel inomanslaget B4 till förmån för byggande av cykelleder,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafikförsäkring,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fastställande av tidpunkt förinförandet av konkurrens på stomnätet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering av 1988 årstrafikpolitiska beslut och bolagisering av SJ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphandling för längre perioderoch upphävande av SJ:s trafikeringsrätt på stomnätet vidköp av olönsam interregional tågtrafik,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsprogram förkombitrafik,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hamnarnas och sjöfartens roll iden samordnade investeringsplaneringen,14. att beslutar om fortsatt registrering avfritidsbåtar i ett självfinansierat register,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna för densvenska sjöfarten och de ombordanställda,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vissa villkor för en avreglering avinrikesflyget,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en regional flygplats iStockholmsregionen,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning påkommunikationsområdet,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av anslaget L1 investeringar i trafikens infrastruktur,20. att beslutar att planeringsramen föranslaget L1 investeringar i trafikens infrastruktur omräknas till1992 års penningvärde,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att påskynda genomförandet avinfrastrukturprojekt samt att till redovisaresultatet.