ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02L16 · 1992-03-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:111 Statens ansvar för skador som orsakas av polishundar m.m. I proposition 1991/92:111 föreslås att statens striktaskadeståndsansvar för skador som orsakats av polishundarskall upphöra att gälla. gällande bestämmelser innebäratt staten är skyldig ersätta uppkommen skada även ombåde hundförare och hund fullgjort sina uppgifter på ettoklanderligt sätt. Detta faktum innebär enligt uppgift attpoliser ibland tvekar inför användandet av hund. Därför ärpropositionens förslag i denna del väl motiverat.Emellertid innehåller regeringens förslag ett mindrevälbetänkt undantag: ''Undantaget från det strikta ansvaretskall utformas så att bara tjänstehundar omfattas av det.Om en polisman har använt någon annan hund för attgenomföra en tjänsteåtgärd, skall undantaget inte varatillämpligt. ''Enligt min uppfattning måste undantaget från det striktaansvaret konstitueras av att kvalificerad hundförare bedömthundinsats motiverad. Hundföraren måste också vara densom avgör om en speciell hund har lämpliga kvalifikationerför att kunna lösa aktuell uppgift. Inte ens tjänstehundarkan, utan åtskillnad, användas för alla typer avarbetsuppgifter.Om en hundförare bedömer en hund -- alltså även icketjänstehund -- lämplig för en uppgift och hund och förarelöser uppgiften på ett oklanderligt sätt borde undantagetfrån det strikta ansvaret gälla generellt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt antar regeringens förslag med denändringen att undantaget från det strikta ansvaret även skallgälla då polisman använt annan hund än tjänstehund för attlösa en uppgift, om i övrigt inga anmärkningar föreligger.
mot · GF02N29 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:97 Främjande av biobränsleanvändningen Ge utveckling av småskalig teknik för elproduktion medbiobränslen en verklig chansEn av de viktigaste förutsättningarna för att 1991 årsenergipolitiska beslut om bl a avveckling av kärnkraften tillår 2010 skall kunna uppfyllas är att tekniken för användningav biobränslen utvecklas. Det handlar då inte minst om attbiobränslena skall kunna lämna ett betydande bidrag tillelproduktionen. I arbetet med att utveckla tekniker kringdetta har det storskaliga perspektivet fått stor betydelse.Man synes se mer till att ett fåtal anläggningar kan ge storkvantitet el istället för att se till möjligheten med mångasmåskaliga men effektiva anläggningar som totalt ger minstlika mycket eltillförsel.I propositionen anges bl a att avgörande för det nyastödet skall vara teknikens potential med god ekonomi ochhög elverkningsgrad, inte den aktuella anläggningensstorlek. Och så långt är allt väl. Men anges att detsärskilda stödet främst bör inriktas på utveckling av sådanteknik som är lämpad för anläggningar i de storleksintervalldär huvuddelen av potentialen för kraftvärmeproduktionfrån biobränslen finns. Det skulle enligt propositioneninnebära en inriktning på ett trettiotal medelstorakommunala fjärrvärmenät. Det är enligt min uppfattning enför defensiv hållning till teknikutvecklingsfrågor.Vad det borde handla om när det gäller förgasning avbiobränslen är just många enkla småskaliga anläggningarsom på marknadsvillkor kan koppla upp sig på ett elnät.Den modellen skulle också möjliggöra för lantbrukarnasom arbetar med omställning till energigrödor att slå sigsamman och med relativt enkla insatser och på egen handbygga upp en elproduktion som innebär att man fåravsättning för de biobränslen man själv producerar. Detsärskilda teknikutvecklingsstödet för främjande av ökadanvändning av biobränslen bör enligt min mening merinriktas på just den typ av småskaliga anläggningar somovan redovisats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen på det särskildastödet för utveckling av teknik för elproduktion medbiobränslen.
mot · GF02N32 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:99 Vissa anslagsfrågor för /93 samt om ändringar i den statliga organisationen på kärnavfallsområdet Åtgärder för att förbättra kärnkraftssäkerheten i vårtöstra närområdeSvensk kärnteknisk expertis har besöktett antal reaktoranläggningar inom de forna öststaterna.Erfarenheterna från dessa besök visar entydigt attkärnkraftssäkerheten långtifrån håller västerländskstandard. Riskerna för nya olyckor i dessareaktoranläggningar kan därför inte uteslutas.Sverige och då främst landets östra delar kan därvidånyo komma att drabbas av sekundäreffekterna från en nykärnkraftsolycka. Något som med alla medel måsteförhindras. Genom ett riktat biståndsprogram till deanläggningar som ligger närmast vårt land bör det varamöjligt att minska riskerna för nya olyckor. Det bör ävenvara möjligt att inleda ett kärntekniskt säkerhetssamarbetemed berörda stater. Detta samarbete bör kunna resultera ibl.a. en uppbyggnad av ett automatiserat nät avmätstationer för tidig varning om radioaktiva utsläpp.Det riktade kärntekniska biståndsprogrammet bör beståav dels teknisk rådgivning, dels ekonomiska insatser försäkerhetshöjande åtgärder. Uppdraget att utformahandlingsprogram samt att göra kostnadsberäkningar böranförtros åt de myndigheter som ansvarar för den svenskakärnkraftssäkerheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett riktat kärnteknisktbiståndsprogram för att minimera riskerna för olyckor i vårtöstra närområde.
mot · GF02Sf18 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:87 Reserabatter för studerande m.m. Ett av målen med studiestöden är att undanröja olikaformer av hinder för studier. Reserabatten för studerandeär ett mycket bra instrument för att undanröja geografiskahinder. Det s.k. infördes och det gav då ca 475.000 studerande möjlighet till rabatter på SJ. Dettaledde till en kraftig ökning av studeranderesorna med tågoch en nettointäkt för SJ på ca 290 milj.kr. Året därpå utökades kortets giltighet till vissabusslinjer också.Med anledning av att SJ fick ett fullständigt ekonomisktansvar för sin verksamhet och skulle verka på affärsmässigagrunder, föreslog dåvarande regeringen ibudgetpropositionen 1989/90 att det särskilda anslaget tillstuderanderabatter kunde upphöra. Det skulle i ställetankomma på SJ att själv besluta om olika rabattsystem tillsina kunder.Riksdagen ansåg dock att de reserabatter som varförknippade med var utomordentligt värdefullaför studenterna. De hade också fördelar i andra avseenden.Det var därför väsentligt att sådana rabatter kunde behållasoch om möjligt utvidgas till andra kommunikationsmedelom detta var möjligt inom då gällande kostnadsram.Regeringen borde därför ge CSN i uppdrag att förhandlafram förmånligast möjliga reserabatter.Avtalet skulle sedan godkännas av regeringen som fickåterkomma till beträffande anslaget. Det avtal,som uppnåddes, var mycket innehållsrikt.Det avsåg -- förutom SJ -- SAS/Linjeflyg, och vissaandra trafikföretag. I och med denna utvidgning utökadesresemöjligheterna avsevärt och man fick till exempel fleratusen nya destinationsorter.Förra året tvingades man av administrativa skäl till enviss inskränkning i rabattsystemet. Rätten till CSN-kortetknöts nämligen till utgående studiestöd. Några grupper somtidigare varit berättigade till stöd hamnade därmed utanfördetta system. Det gäller t.ex. utländska studerande. Enligtuppgift skall dessa från och med nästa avtalsperiod kunnaingå i systemet igen. Detta hälsar vi med tillfredsställelseeftersom det är viktigt inför den ökandeinternationaliseringen. I de flesta länder, som harutbyte med, finns till övervägande delen indirektastudiestöd, som svenska studerande då också får del av. Avdetta skäl är det särskilt viktigt att vi för framtidenbibehåller den enda indirekta studiestödsform vi har.De motiv som i övrigt har diskuterats i anslutning till destuderandes reserabatter är främst hänsynen till miljön samttrafiksäkerheten, varför vi ville uppmuntra kollektiva resor.Vinsterna för detta är svåra att mäta. Det system som nuuppnåtts för reserabatter har dock en hög grad avmåluppfyllelse också i detta avseende. Trafikföretagen harockså insett betydelsen av att tidigt nå en framtidakundkrets.Enligt vår uppfattning är det av stor betydelse attreserabatterna blir ett permanent inslag i vårtstudiestödssystem. bör uttala detta som sinmening. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reserabatter för studerande.
mot · GF02Sf19 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:87 Reserabatter för studerande m.m. 1991/92:87 föreslås att anvisar medeltill bidrag till reserabatter för studerande. Där redovisas attavtal tecknats med , /SASoch Svenska Buss. Vidare föreslås att förändamålet anvisar 95,6 milj.kr.Det är tillfredsställande att avtal om reserabatter kunnattecknas med ovanstående trafikföretag, men vi tvingasnotera att en rad länstrafikbolag inte omfattas av avtalenom dessa rabatter. Detta skapar en betydande orättvisamellan studerande i olika delar av landet. Framför allt iNorrlands inland där varken SJ eller Linjeflyg/SAS kanerbjuda någon trafik blir de nu redovisade avtalen omreserabatter av begränsat värde för de studerande. Förresor mellan studieorten och hemorten är dessa i många fallhelt hänvisade till förekommande länstrafik.Vi anser därför att regeringen och centralastudiestödsnämnden (CSN) inför kommande avtalsperiodbör tillse att förutsättningar skapas för reserabatter tillstuderande som för att nå studieorten är hänvisade tilllänstrafiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reserabatter för studerande.
mot · GF02Sf20 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:87 Reserabatter för studerande m.m. BakgrundDe reseavtal som CSN slutit med SJ, SAS/Linjeflyg ochSvenska Buss finner vi synnerligen lovvärda ochtillfredsställande och vi ger gärna CSN en eloge för detta.Avtalen innebär avsevärda fördelar för de studerandeliksom för reseföretagen. Dock finner vi ett antalskönhetsfläckar, och som så ofta drabbar detta Norrlandeller -- mer korrekt -- studerande som bor och/eller studerari Norrland.En stor del av kollektivtrafiken i , särskilt i dessinland, drivs av olika länstrafikbolag. Eftersom inga avtalom reserabatter slutits med något av länstrafikbolagendrabbas de studerande i dessa län av orimliga reskostnaderi förhållande till sina systrar och bröder med tillgång till SJeller SAS/ Linjeflygs trafiknät. Detta finner vi mycketotillfredsställande. Enligt uppgifter från CSN beror dettainte heller på någon ovilja från CSN:s sida utan på bristandemedelstilldelning från sida. De ytterligarebelopp som erfordras anser vi dock vara tämligenmarginella och de kan knappast anses påverka detansträngda statsfinansiella läget.Vidare anser vi det vara mycket olyckligt att utländskagäststuderande och s k utbytesstudenter sedan CSN-kortetinfördes inte kan erhålla några studeranderabatter. Dettaförhållande rimmar illa med allt fagert tal om vikten avinternationalisering och internationella kontakter redan iunga år, för att främja förståelse och samverkan mellanolika kulturer. Trovärdigheten kräver att ord också omsättsi handling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt CSN bör ges i uppdrag att förhandla fram rabattavtaläven med de aktuella länstrafikbolagen i /93, med motsvarande villkor som gäller iavtalen med SJ resp. SAS/Linjeflyg och Svenska Buss,2. att för /93 utöverpropositionens 95,6 milj.kr. anslår erforderliga medel föratt täcka statens kostnader för dessa framförhandladereseavtal,3. att begär att regeringen ger CSN i uppdragatt utfärda för de utländska gäststuderande ochutbytesstudenter som så önskar,4. att för /93 utöverpropositionens 95,6 milj.kr. anslår erforderliga medel föratt täcka statens kostnader för till utländskagäststuderande och utbytesstudenter.
mot · GF02Sf21 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:87 Reserabatter för studerande m.m. I regeringens proposition l99l/92:87 föreslås attriksdagen anvisar medel till bidrag till reserabatter förstuderande.Enligt gällande avtal med aktuella transportföretag får''studerande med statligt studiestöd och -- -- --'' rätt till dets.k. , som berättigar till reserabatt.Enligt min mening innebär kravet på mottagande avstatligt studiestöd, för att vara berättigad till att erhållaCSN-kort, en klar diskriminering av studerande somfinansierar sina studier utan utnyttjande av statligtstudiestöd. Många väljer t.ex. att kombinera sina studiermed arbete för att på så sätt slippa sätta sig i skuld. Dettaborde snarare premieras och inte som bestraffas genomuteblivet CSN-kort.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att läggafram förslag till sådan ändring i kraven för att erhålla att den i motionen påtalade orättvisan undanröjs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler för erhållande avs.k.
mot · GF02Sf22 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:149 Avskaffande av delpensionsförsäkringen m.m. I proposition 1991/92:149 föreslår regeringen attdelpensionsförsäkringen avskaffas fr.o.m. den 1 juni 1992.Delpensionsförsäkringen infördes påförslag av den dåvarande socialdemokratiska regeringen.Reformen blev välkomnad av en stor grupp löntagare somvar i behov av nedtrappning av sin arbetstid efter många årsyrkesverksamhet.Den borgerliga majoriteten i sänktekompensationsgraden i delpensionen till den 1 januari1981. Detta fick till följd att många inte ansåg sig ha råd attbegära delpension varför antalet sjönk kraftigt.På förslag återigen av en socialdemokratisk regeringhöjdes kompensationsgraden tillbaka till den 1 juli1987. Efter detta datum har antalet på nytt stigit för demsom har behov av att ''gå i delpension''.Med erfarenhet från yrkeslivet känner jag väl till hurdelpensionen varit den reform som hjälpt många löntagareatt orka med de sista annars tunga åren, fram tillpensionsåldern. Men jag känner också till hur många avdem som närmar sig möjligheten att ta delpensionkänner sig djupt besvikna över okänsligheten som dagensregering har när den vill avskaffa delpensionsförsäkringen.Jag anser att delpensionsförsäkringen är viktig ochbehövs även i fortsättningen och yrkar därför avslag påpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1991/92:149 med förslagom avskaffande av delpensionsförsäkringen i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GF02Sf24 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:149 Avskaffande av delpensionsförsäkringen m.m. I propositionen föreslås att delpensionsförsäkringenavskaffas fr o m . Den som uppbärdelpension får behålla sin delpension sålänge förutsättning för detta finns enligt nuvaranderegelsystem. Enligt särskilda övergångsbestämmelserföreslås att delpension skall kunna beviljas den som ansöktom delpension före maj månads utgång , underförutsättning att den försäkrade fyllt senast den 31augusti 1992.Om möjligheten till delpension försvinner kommer desom inte orkar arbeta fullt ut till att få en ökadsjukfrånvaro och för många kommer förtidspension att blienda alternativet. Förtida uttag är nämligen inte någotrealistiskt alternativ för många. Förtidspension för med sigen för många störande sjukstämpel och leder kanske till lämnar arbetslivet för gott. Vidare måste man betonabehovet av stabila spelregler -- de som närmar sig 60 ochkanske planerat en delpension har ingenmöjlighet att genom eget sparande kompenserasig för den nu plötsligt borttagna delpensionsmöjligheten.Det är dessutom tveksamt om ett avskaffande avdelpensionen i nuvarande arbetslöshetsläge över huvudtaget ger någon nämnvärd vinst. Det har även visat sig attde flesta som utnyttjat delpensionsmöjligheten ärtjänstemän och icke de med tunga kroppsarbeten. Jag anseratt delpensionen bör reduceras fr.o.m. dåersättningsnivån sänks från nuvarande till . utbetalas delpension endast på inkomsterupp till 5 basbelopp i stället för upp till 7,5 basbelopp vilketnu är fallet. På detta sätt erhåller de med lägre inkomster(ofta personer med tunga arbeten) en högre ersättning ände som har relativt hög lön. Vidare föreslås att delpensionunder 1993 utbetalas till dem som fyllt medan man år1994 höjer åldern till och 1995 till . Det äromöjligt att beräkna besparingen till följd av detta förslagmed större säkerhet eftersom det är omöjligt att förutse hurman kommer att reagera på förslaget. Sannolikt torde dockdetta förslag ge en besparing som är cirka 2/3 avregeringens. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget i proposition 1991/92:149om avskaffande av delpensionen,2. att beslutar att fr.o.m. den 1 januari 1993reducera ersättningsnivån till och att ersättning endast skall utbetalas på inkomsterupp till 5 basbelopp,3. att beslutar att delpensionen börjarutbetalas först vid fyllda 1994 samt vid fyllda 62 år1995.
mot · GF02Sf26 · 1992-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:106 Vissa socialförsäkringsfrågor Regeringen föreslår i propositionen förändringar ireglerna om tillfällig föräldrapenning. Emellertid kommerregeringen inte heller i denna proposition med det förslagom ändring av dessa regler som många homosexuellasmåbarnsföräldrar väntat på.Tillfällig föräldrapenning ges till den förälder som måstestanna hemma med sitt barn när det är sjukt. Enligtgällande lag kan förälders sambo eller make/maka iförälders ställe stanna hemma med barnet, även omhan/hon inte är förälder till barnet. Detta gäller dock barasambor av motsatt kön.I samband med behandling av proposition1986/87:124 om homosexuellas situation i samhället betonasvikten av att kvarvarande diskriminering undanröjs.Mot bakgrund av dessa strävanden mot att motverkadiskriminering bör också reglerna om tillfälligföräldrapenning ändras så att även homosexuell sambo kanstanna hemma för vård av sin sambos barn.För närvarande pågår en diskussion om behovet av attprincipiellt göra kretsen av bidragsberättigade större vadgäller tillfällig föräldrapenning. Oavsett vad dennadiskussion om ett utvidgande av personkretsen ledertill, är det angeläget att den uppenbara diskrimineringenmellan homosexuella och heterosexuella par upphöromedelbart. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i lagen omallmän försäkring att även homosexuell sambo kan fåersättning för vård av sjukt barn på samma sätt som i daggäller för heterosexuell sambo.
mot · GF02Sf28 · 1992-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:106 Vissa socialförsäkringsfrågor Många föräldrar upplever handläggningen avvårdbidragsärenden som onödigt krånglig ochtidskrävande. Dessutom anför man ibland att det föreliggerolika bedömningar mellan försäkringskassorna i likvärdigaärenden.Att få ett handikappat barn är i sig en stor påfrestningför familjen. Det tar tid att anpassa sig till en sådansituation, och det krävs en mängd kontakter med olikamyndigheter och institutioner. Lång handläggningstid ochdärmed oro för ekonomin är då ytterligare en belastning.Mot bakgrund av nya medicinska rön, administrativarationaliseringsbehov och en välutvecklad rättspraxis kandet finnas skäl att i vissa speciella fall överväga enschabloniserad tillämpning. Det framhålls t.ex. att barnmed Downs syndrom alltid behöver särskilda vård-,tränings- och stimulansinsatser i betydande omfattning.Dessa bör dessutom sättas in mycket tidigt, i regel redanfrån tre månaders ålder. Då är ju i princip kriterierna förrätt till vårdbidrag uppfyllda, och motiv för ytterligareutredning saknas. Förstagångsansökan skulle då kunnagöras enklare. Vid senare tillfälle skulle man i stället göraen mera djupgående prövning. Liknande skulle kunnaanföras om andra diagnosgrupper, t.ex. diabetessjuka barn.Vårdbidragsärenden kräver kvalificerade kunskaper omförsäkringen samt om handikappets innebörd för barnsutveckling. De kräver också stor förståelse ochinlevelseförmåga. Personalutbildningen på detta svåraområde är delvis eftersatt.En schabloniserad handläggning för vissa avgränsadeärendegrupper kombinerad med en utökadpersonalutbildning skulle kunna medföra vinster både förföräldrarna och personalen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om schabloniserad handläggning avvårdbidragsärenden i vissa fall.
mot · GF02Sf29 · 1992-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:106 Vissa socialförsäkringsfrågor Ersättning vid vård av handikappat barnEnligt gällande regler betalas inte ersättning frånföräldraförsäkringen för inkomstbortfall vid frånvaro förvård av sjukt barn sedan barnet fyllt 16 år.I normalsituationen är denna regel invändningsfri, mennär det är fråga om ett handikappat barn kan regelnmedföra problem. Behovet av vård och tillsyn av dethandikappade barnet, vid exempelvis svårare förkylning, äroförändrat även efter fyllda . Därför åsamkasföräldrarna merkostnader när de utan ersättning frånföräldraförsäkringen tvingas stanna hemma från arbetet.Det är därför motiverat att ändra föräldraförsäkringensregler så att ersättning kan betalas i ovan relateradesituation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler iföräldraförsäkringen.
mot · GF02Sf30 · 1992-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:106 Vissa socialförsäkringsfrågor I propositionen berörs bl.a. ersättningen frånsjukförsäkringen vid närståendevård.Reglerna för ersättningen följer sjukpenningen ochdärmed utgår av inkomstbortfallet av enledighetsperiod. Om den anhörige, för att t.ex. psykisktlättare orka med, väljer att varva vård och förvärvsarbete,kan resultatet bli att den lägre ersättningen utgår . Det vore värdefullt om reglerna kundeändras så att också denna sorts växelvård blir möjlig utandetta stora inkomstbortfall. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättningen vid närståendevård.
mot · GF02Sk24 · 1992-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:122 Undantag från skatteplikt till mervärdesskatt för vissa tjänster inom sjukvårdsområdet, m.m. Momsfri fotvårdRegeringen har i proposition 1991/92:122 föreslagit attvissa tjänster som avser sjukvård, tandvård och socialomsorg skall undantas från skatteplikt i relationenuppdragstagare--vårdgivare.En momsbelagd verksamhet, som inte uppmärksammatsi detta sammanhang, är fotvården. Denna är en mycketbetydelsefull vårdform speciellt för diabetiker, men ocksåför många gamla och sjuka. Det är vanligt, attfotkliniker just därför knutits till kommunala centra föräldrevård.Det finns dock många egenföretagare inom branschen.Det är troligt, och enligt vår mening också önskvärt, attdessa blir fler, när kommunerna ser över och bantar sinaorganisationer. De privata etableringarna bör då få arbetaunder samma ekonomiska villkor som den i offentlig regibedrivna verksamheten. En momsbefrielse kan också verkastimulerande och t o m vara avgörande för en sådanetablering. Det är angeläget, att serviceutbudet på dettaområde inte eftersätts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att fotvård i privat regi skallundantas från skatteplikt till mervärdesskatt.