ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Jo310 · 1992-01-27 00:00:00 — Av landets totala vägnät utgör skogsvägarna 65 procentoch i . Förutom att betjäna skogsbruketär skogsvägarna även viktiga för rennäringen, turismen ochden informella ekonomin (bärplockning, fiske m.m.).Skogsvägnätet är till öppet för allmänheten.För att den svenska skogsindustrin skall kunna behållasin konkurrensförmåga krävs hög kvalitet på dessprodukter. Skogen, som är en färskvara, utgör råvaran.Enligt industrin måste råvaran i större utsträckningtransporteras utan mellanlagring, vilket både sänkerkostnaden och framför allt höjer kvalitén.Detta kräver bl.a. ett bra skogsvägnät. Enligt Vägplan-90 () är nybyggnadsbehovet 3 ochupprustningsbehovet 4 under den närmaste 15-årsperioden.Byggande av skogsbilvägar borde vara en självklar del iden infrastruktursatsning som regeringen aviserat. Förutomatt skogen är vår största exportvara har den en mycket storbetydelse för våra glest befolkade skogslän.Ett ordnat byggande av skogsvägar kräver samordningav markägarnas intressen i ökande grad med beaktande avandra markanvändningskrav. Hänsyn till rennäring ochnatur, kultur och miljövården ingår i planeringsprocessen.Kontakter med försvarsmakten och andra myndigheter höräven till bilden. Detta gör att tiden från ansökan omplanläggning till färdig väg blir så pass lång attverksamheten kräver framförhållning. Radikalaförändringar vad gäller villkor och förutsättningar frånsamhällets sida kan inte ske utan att enskilda markägaredrabbas hårt ekonomiskt.Den framtida skogsvägutbyggnaden måste i störreutsträckning miljöanpassas och hänsyn tas till andraintressen. För att detta skall kunna ske på ett ''optimalt'' sättförutsätts kunskap och kompetens rörandevägnätsplanering, detaljplanering, projektering och insikt inatur, ekologi och miljöfrågor.Det förutsätts också att den som har denna kompetensockså tar initiativet för att lösa frågor om samverkan mellanmarkägare och samråder med andra intressegrupper,organisationer och myndigheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatta statsbidrag tillskogsbilvägar innebärande att medel för ändamålet tas ianspråk från de infrastrukturpengar som frigörs vidförsäljning av statliga företag.
mot · GF02Jo311 · 1992-01-27 00:00:00 — Föroreningen av miljön i är värre än i någonannan region i landet.Tillsammans med föroreningarna i havet ärluftföroreningar det dominerande problemet. En allvarligföljd av luftburna föroreningar i form av surt nedfall är denfortgående markförsurningen.Socialdemokraterna i har varit pådrivandeför att få till stånd en försöksverksamhet medskogsmarkskalkning för att motverka markförsurningen.En sådan verksamhet pågår . Syftetär att få fram kunskaper och erfarenheter om bl.a. hur ensådan kalkning kan organiseras och genomföras för att bliså effektiv som möjligt samt utveckla en beredskapsplaninför en eventuell verksamhet i stor skala. Under åren1989/90-1991/92 satsas av allmänna medel 24 milj.kr. fördenna verksamhet.Den skogspolitiska kommittén har i uppdrag att övervägaen eventuell kalkning i stor skala och på vilket sätt detta i såfall skall finansieras.Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit attca 8 milj.kr. anslås för fortsatt försöksverksamhet under1992/93.Enligt vår mening är det ytterst angeläget att dennuvarande verksamheten kan fortsätta på sådan nivå attutvecklingsarbetet bl.a. när det gäller tekniken kringspridningsarbetet inte avstannar. Vi är mycket tveksammatill om detta krav kan upprätthållas med regeringensförslag. har funnit skäl att föreslå attverksamheten utökas till en nivå på 30 milj.kr. under nästabudgetår.Vi föreslår därför att beslutar anslå ytterligare7 milj.kr. utöver regeringens förslag. Finansieringen börske inom ramen för det totala anslaget om 176 milj.kr. som finns upptaget i regeringens budgetförslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar anslå ytterligare 7milj.kr. för fortsatt skogsmarkskalkning,2. att beslutar att omfördelning av medel skeri enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GF02Jo313 · 1992-01-27 00:00:00 — Skogsbilvägarna har stor betydelse för vår svenskaekonomi. Skogsbilvägarna är anlagda för att betjänaskogsbruket. Skogsbilvägarna används också i storutsträckning av allmänheten.Skogsvägnätet är till öppet för allmänheten.Det innebär att dessa vägar har utomordentligt storbetydelse för turismen och för den s.k. informellaekonomin, d.v.s. bärplockning, fiske och jakt.Skogsbilvägarna utgör av vårt landstotala vägnät. I finns över 1.000 milskogsbilvägar.Upprustning och nybyggen krävsFör ett skogslän som är tillgången till braskogsbilvägar självklart en grundförutsättning för länetsutveckling. För att skogsindustrin ska kunna behålla sinkonkurrensförmåga krävs hög kvalitet på dess produkter.Skogen är en färskvara. Den utgör råvaran förskogsindustrin. Råvaran måste i större utsträckningtransporteras utan mellanlagring. Det sänker kostnadenoch framför allt höjs kvalitén. Detta kräver bl.a. ett braskogsvägnät.Enligt Vägplan -90 () ärnybyggnadsbehovet skogsbilvägar . behöver noga räknat4.050 mil skogsvägar rustas upp under planeringsperioden.Skogsbilvägarna bör utgöra en självklar del i deninfrastruktursatsning som regeringen aviserat. Förutom attskogen är vår största exportvara har den en mycket storbetydelse för varje skogslän.Lång planeringByggande av skogsvägar kräver samordning avmarkägarnas intressen i ökande grad med beaktande avandra markanvändningskrav. Hänsyn till natur, kultur ochmiljövård ingår i planeringsprocessen. Vidare kontaktermed försvarsmakten och andra myndigheter.Detta gör att tiden från ansökan om planläggning tillfärdig väg blir så pass lång att verksamheten kräverframförhållning. Radikala förändringar vad gäller villkoroch förutsättningar från samhällets sida kan leda till attenskilda markägare drabbas hårt ekonomiskt.Det är naturligtvis angeläget att så inte sker. Tidigainitiativ till samverkanslösningar är angelägna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatta statsbidrag tillskogsbilvägar innebärande att medel för ändamålet tas ianspråk från de infrastrukturpengar som frigörs vidförsäljning av statliga företag.
mot · GF02Jo314 · 1992-01-27 00:00:00 — Av landets totala vägnät utgör skogsvägar och iNorrland . Förutom att betjäna skogsbruket är skogsvägar ävenviktiga för rennäringen, turismen och den informellaekonomin (bärplockning, fiske m.m.).För att den svenska skogsindustrin skall kunna behållasin konkurrensförmåga krävs hög kvalité på dess produkter.Skogen, som är en färskvara, utgör råvaran. Enligtindustrin måste råvaran i större utsträckning transporterasutan mellanlagring, vilket både sänker kostnaden ochframför allt höjer kvalitén. Detta kräver bl.a. ett braskogsvägnät. Enligt Vägplan -90 () ärnybyggarbehovet och upprustningsbehovet 4.050mil den närmaste 15-årsperioden.Ett ordnat byggande av skogsvägar kräver, förutomsamordning av markägarnas intressen, i ökande gradbeaktande av andra markanvändningskrav. Hänsyn tillrennäring och natur, kultur och miljövård ingår iplaneringsprocessen. Kontakter med försvarsmakten ochandra myndigheter hör även till bilden. Detta gör att tidenfrån ansökan om planläggning till färdig väg blir så pass långatt verksamheten kräver framförhållning. Radikalaförändringar vad gäller villkor och förutsättningar frånsamhällets sida kan inte ske utan att enskilda markägaredrabbas hårt ekonomiskt.Den framtida skogsvägutbyggnaden måste i störreutsträckning miljöanpassas och hänsyn tas till andraintressen. För att detta skall kunna ske på ett ''optimalt'' sättförutsätts kunskap och kompetens rörandevägnätsplanering, detaljplanering, projektering och insikt inatur, ekologi och miljöfrågor. Det förutsätts också att densom har denna kompetens också tar initiativet för att lösafrågor om samverkan mellan markägare och samråder medandra intressegrupper, organisationer och myndigheter.I avvaktan på den skogspolitiska kommitténsställningstagande bör vägstödet för /93hållas på en rimlig nivå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till skogsbilvägar.
mot · GF02Jo315 · 1992-01-27 00:00:00 — För att den svenska skogsindustrin skall kunna behållasin konkurrensförmåga krävs en fortsatt hög kvalité på dessprodukter. Skogsråvaran måste i allt större utsträckning äntidigare transporteras utan mellanlagring. Detta sänkerkostnaden och höjer framförallt kvalitén.För att möjliggöra detta krävs bl.a. ett bra skogsbilsnät.Enligt skogsplan -90 är nybyggnadsbehovet3250 mil och upprustningsbehovet den närmaste15-års perioden.Av landets totala vägnät utgör skogsbilvägar och iNorrland . Förutom att betjäna skogsbruket är skogsvägarnaviktiga även för rennäringen, turismen och den informellaekonomin såsom bärplockning, fiske m.m.Ett ordnat byggande av skogsvägar kräver förutomsamordning av markägarnas intressen i ökande omfattningäven beaktande av andra markanvändningskrav. natur, kultur, miljövården och rennäring ingår iplaneringsprocessen. Kontakter med myndigheter hör äventill bilden. Detta gör att tiden från ansökan om planläggningtill färdig väg blir så lång att verksamheten kräverframförhållning. Snabba förändringar vad gäller villkor ochförutsättningar från samhällets sida kan inte ske utan attenskilda markägare drabbas ekonomiskt.Jag hälsar med tillfredsställelse att skogsvårdsavgiftenhelt kommer att avskaffas från . Denna avgift har varit en särbeskattning avskogsnäringen. I och med att skogsvårdsavgiften slopas ärdet också riktigt att de bidrag som var kopplade till dennaavgift också slopas.Med tanke på att de nya, höjda taxeringsvärdenakommer att gälla ifrån kommer det trots allt in betydande medelav skogsvårdsavgiften även . När det sedan gällerskogsbilvägarna så är det åtskilliga tusental fordon sombetalar bränsleskatt och andra avgifter även när de kör påskogsbilvägar. Många vägprojekt avbryts . Detta fårkonsekvenser för skogsbruket och sysselsättningen. Det ärangeläget att slutföra påbörjade projekt. Med anledningdärav bör regeringen pröva möjligheten att färdigställapågående skogsbilvägar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsbilvägar.
mot · GF02Jo316 · 1992-01-27 00:00:00 — avskaffas skogsvårdsavgiften.Den har bland annat finansierat bidrag att byggaskogsbilvägar. Skogsbilvägar är nödvändiga för att utföraavverkning och skogsvård till rimliga kostnader, om mansaknar tillgång till en allmän väg. I budgetpropositionen,bilaga 10, anvisas för nästa budgetår i bidrag för byggande av skogsvägar. Dessa medel ärdock reserverade till de projekt som redan påbörjats ellerplanerats. Inga nya bidrag kommer att beviljas, enligtregeringsförslaget.Företagsekonomiskt är byggande av skogsbilvägar i deflesta fall en mycket lönsam investering. Dåskogsvårdsavgiften avskaffas ökar dessutom skogsägarnasmöjligheter att egenfinansiera vägbyggandet.Främsta syftet med skogsbilvägbidraget är dock att styraoch stimulera skogsbruket till att planera vägarna så attsträckningarna blir praktiska och standarden god.Dessutom är syftet att stimulera markägarna att samverkaöver ägogränserna. Därmed läggs en god grund föroptimala väglösningar. För de mindre skogsägarna är dettaextra viktigt. I dagens läge får skogsägarna dessutom hjälpmed projektering samt samråd med naturvårdsintressen m m. Det sistnämnda är särskilt angeläget för de mindreskogsägarna, inte minst i inlandskommunerna.Avskaffandet av bidraget kan rent ekonomisktmotiveras av den avskaffade skogsvårdsavgiften. Men baraför att byggandet av skogsbilvägar är lönsamt finns ingenautomatik att samverkan kommer till stånd.Ett realistiskt exempel på vad som kan hända dåvägbyggandet sker med bristfällig planering och uteblivensamverkan är att det totala vägnätet i ett område ökar mednästan det dubbla då olika skogsägare bygger sin egenkortare vägsträcka istället för en gemensam väg som skärrakt igenom flera markägares område.För att åstadkomma samordning och rättmätiga krav påhänsyn till känsliga naturmiljöer kan tillståndsplikt införasför byggande av skogsbilvägar. Tvång och förbud ska mandock försöka undvika i möjligaste mån. En bättre modell äratt erbjuda skogsägare kostnadsfri, eller mot en ringakostnad, hjälp med projektering, administration samt medsamrådsförfarande med grannar, naturvården, samer ochandra som berörs. Om samrådsförfarandet dessutomkombineras med direktavdrag för investeringar i byggandeav skogsbilvägar skulle incitamenten att samarbeta varasådana att bristfälligt planerade vägbyggen inte görs och attstandarden hålls uppe på en rimlig nivå, vilket i sin turskonar miljön och stödjer skogsnäringen.Framförallt de mindre skogsägarna skulle uppleva detpositivt att skogsstyrelserna även i fortsättningen hjälptedem med samordning och administration, vilket i sin turgynnar ett småskaligt skogsbruk. bör kunnarymma denna fortsatta service, i den form som ovanbeskrivs, inom de ramar som anvisas i budgetpropositionenför myndigheten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag omvägnätsplanering och samordning vid byggande avskogsbilvägar i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag ominförande av direktavdrag för investeringar i skogsbilvägari enlighet med vad som anförts i motionen.1
mot · GF02Jo401 · 1992-01-27 00:00:00 — har tidigare beslutat om fritt fiske medhandredskap på östkusten och i några av de stora sjöarna.Detta har varit en mycket uppskattad reform som välanknyter till gammal sedvänja i landet.I den tidigare fiskelagen sägs i 5 paragrafen: ''Ienskilt vatten må, såvitt ej nedan annat stadgas, fiskebedrivas endast av jordbrukare eller den som genom avtal,urminnes hävd, dom eller skattläggning eller på annansärskild grund äger rätt därtill.'' Gentemot gällandelagstiftning torde det vara omöjligt att åberopa ''urminneshävd''. Detta är en beklaglig inskränkning i gemene mans frioch rättigheter. I utbyte mot hävden, som naturligtvis ocksåhade sina inskränkningar, borde det vara möjligt att ibetydligt högre grad tillämpa fritt fiske med vanligt enkeltmetspö. I de flesta fall skulle en sådan ordning inteekonomiskt skada fiskerättsinnehavaren. Det skulle ocksåinnebära en icke oväsentlig avbyråkratisering och ökadtillgänglighet till ett viktigt fritidsnöje -- inte minst för småbarn.I många vatten är problemet att det fiskas för lite, med''tusenbröder'' som följd. I vatten med ambitiös fiskevårdoch/eller ädelfiskbestånd bör fritt fiske inte tillämpas. Dettaproblem kan lösas genom att ges rätt att påfiskerättsinnehavarens framställan meddela undantag fråndet fria fisket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fritt fiske med vanligt enkeltmetspö.
mot · GF02Jo402 · 1992-01-27 00:00:00 — Konkurrensen mellan fiske och fritid På många håll i norra hindras fisket ochframför allt fisket efter ål av att fritidsbåtar i stor mängdankrar på fiskeplatserna. De åstadkommer dels skada påbottnarna, dels hindrar de fiskare att sätta ut sina redskap,dels förstör de med sina draggar redskapen när de fastnar idessa.För att näringsgrenen skall kunna bibehållas föreslår viatt en kartläggning sker för att uppmärksamma vissavärdefulla fiskeområden. Dessa bör då skyddas mot ankringså att fiske kan bedrivas utan att redskap riskerar attförstöras eller att bottnarna rivs upp till skada för fisket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrensen mellan fiske ochfritid.
mot · GF02Jo403 · 1992-01-27 00:00:00 — Vid Stensunds folkhögskola finns en av de förstademonstrationsanläggningarna i full skala för rening avavloppsvatten genom vattenbrukstekniken.Principen för vattenbrukstekniken är att renaavloppsvatten med biologiska processer och därmedsamtidigt återvinna viktiga näringsämnen.Vattenbrukstekniken kommer att kunna bli ett effektivtoch realistiskt alternativ för avloppsvattenrening i såväl i-som . De enkla ekologiska principerna förvattenreningen gör att tekniken kan klassificeras somlättillgänglig, speciellt i solrika länder.Utvecklingen av vattenbruksmetoden föravloppsvattenrening är teoretiskt en logisk konsekvens avden verkliga miljösituationen i industrivärldens länder,likaväl som den är en logisk konsekvens av den svenskariksdagens uttalade princip om att avfall och avlopp ärresurser.Anläggningen för demonstration och utveckling avekologisk teknik har varit i drift . Under dennatid har ett mycket stort intresse visats för projektet, ochprojektledaren har bl.a. erhållit tidningen Aftonbladetsmiljöpris.I mars 1991 hölls en internationell konferens omekologisk teknik för avloppsvatten i folkhögskolans regi.Vattenbruket är initierat och drivs på ideellfolkrörelsebasis. 1987 beslutade den socialdemokratiskaregeringen att vattenbruket skulle få användas som metodatt rena avloppsvattnet vid folkhögskolan. 1988 anslog dendåvarande regeringen . ur anslaget för ny miljöskyddsteknik för uppförandetav denna anläggning. Stöd för att kunna ha en ledare förprojektet har lämnats av i ochStyrelsen för teknisk utveckling.För att kunna hålla den ovan nämnda konferensen i mars1991 anslog Världsnaturfonden l00 000 kr.Folkhögskolan utgör med sin förankring i skandinaviskfolkbildning och med sin speciella inriktning påtvärvetenskap och samhällsengagemang en unik plattformför projektet. För att kunna tillvarata den stora potentialsom finns i detta projekt är det beroende av ekonomisktstöd. Framför allt för att kunna fortsätta bedriva såvälgrundforskning som tillämpad forskning inom ekologi ochekologisk teknik.För att visa vad tekniken innebär är det viktigt attprojektet kan demonstreras och att undervisning omtekniken kan ske. Det finns redan stor efterfrågan både fråni- och u-världen på kurser för ekologer och ekologiskatekniker.Folkhögskolan har också ett behov av ett ekologisktbibliotek för att kunna klara forskningen ochundervisningen.Den socialdemokratiska regeringen och olikainstitutioner har som framgår ovan stött satsningen på dettaprojekt så att det har kommit till stånd. Det är viktigt att detkan fortsätta och att erfarenheterna kan tas tillvara på flerplatser i välden.För Folkhögskolan, som arbetar på ideell basis underSvenska regi, medför detta projektmed det stora intresse det väckt i omvärlden högakostnader.Då en nedskärning nu sker av statsbidraget tillfolkhögskolan med är det ännu viktigare att ett särskilt stöd utgår till dettaprojekt. Då det har stor betydelse för miljön att vi kankomma tillrätta med kväveutsläppen måste projektet kunnafullföljas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Stensunds vattenbruk.
mot · GF02Jo404 · 1992-01-27 00:00:00 — Deltidsfiske med fasta redskap Enligt tidigare beslut i riksdag skall vårt landsfiskevattenresurser förvaltas på ett sådant sätt, attavkastningen därav kommer befolkningen tillgodo i form avhögvärdiga livsmedel eller kan utnyttjas som en källa tillrekreation och förströelse.Enligt lagen (1950:596) om rätt till fiske har envar i riketbosatt person rätt att i allmänt vatten fiska med i stort settobegränsad mängd redskap. Undantag göres för trål,laxgarn och större fasta redskap, som kräver särskilttillstånd eller är begränsade till antal och utförande.Binäringsfiskare, eller den för vilken fisket är avväsentlig betydelse för hans försörjning, saluför i regel sinfångst på sådant sätt att den når konsumenten i gott skicksett ur hygienisk och kvalitativ synvinkel. används is, om än till hög kostnad, för att hållavaran kyld.Det finns emellertid ett stort antal s k deltidsfiskare, somvid sidan av en fast anställning bedriver ett omfattande fiskeför avsalu under vissa perioder, då kommersiellt intressantafiskslag går till. Exempel på detta är lax, öring, sik, siklöja,gös och torsk. Detta fiske och avsättningen av fångsten skerofta under former, som starkt kan ifrågasättas. Det tordesålunda vara sällsynt att moms, egenavgifter ochinkomstskatt erläggs för denna fisk. Kvalitén kan varamycket skiftande, vilket skadar den seriösa handeln medfisk.I tillämpas ett system,som innebär att ''fritidsfiskare'' får fiska med högst 6redskap sammanlagt. Garn får vara högst . Antalet krok är begränsat til 300 st. Det finns även en kategori ''binäringsfiskare'', somkan få ett individuellt tillstånd att fiska inom ett visstvattenområde, med lämplig mängd redskap. Vederbörandeskall deklarera av sin förvärvsinkomst från fiske och varamomsregistrerad. En yrkesfiskare har rätt att låta registrerasig som binäringsfiskare, om han vill minska sitt fiske ochhar då ingen redskapsbegränsning.Inför anpassning till ett eventuellt inträde i EGär det lämpligt att se över de regler som gäller för fiske medmängdfångande redskap i rikets allmänna fiskevatten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag tillredskapsbegränsning till skydd för yrkesfisket på det sättsom anförts i motionen.
mot · GF02Jo405 · 1992-01-27 00:00:00 — Stiftelsen bildades somresultat av ett flerårigt samverkansprojekt mellanmyndigheter och fiskeintressenter i Vänernregionen.För turismen i regionen skulle sportfisket efterhögkvalitativ vänerlax i betyda mycket. Man räknarmed 95 000 gästnätter och 25 000 dagsbesök i . 300 nya arbetstillfällenskulle skapas.För den långsiktiga finansieringen av Laxfonden ärtanken att stat, kommuner, landsting, näringsliv ochorganisationer skall bygga upp en grundfond på . Fondens avkastning skall användas föratt genomföra projektets mål. Avtal finns med 14primärkommuner om årliga kapitaltillskott åren 1988--1992.De tre länsstyrelserna i , ochÄlvsborg medverkar på samma premisser somprimärkommunerna.Laxfondens tillkomst har medfört att bevarandefrågornasatts i fokus. Det är synnerligen viktigt att säkerställa ett urgenetisk synpunkt så brett material som möjligt föravelsändamål och att förbättra förutsättningarna för dennaturliga reproduktionen.Laxfonden verkar för att en frivillig överenskommelseuppnås om formerna för fördelning av möjlig återfångst av200 ton vänerlax, mellan yrkesfiske och sportfiske 50%.En översyn av fiskebestämmelserna är avgörande för ombevarandefrågan skall kunna lösas. Allt tyder förnärvarande på att fisketrycket är för hårt, då den mestalaxen verkar fiskas upp innan könsmognaden inträtt. Dettaär naturligtvis ett allvarligt hot mot de naturligtreproducerade vänerlaxarna.En översyn av fiskebestämmelser när det gäller t.ex.nätlängd och maskstorlek vore önskvärd, däremot vore deten olycka för både yrkes- och sportfisket i omfiskeförordningen skulle ändras så att totalt fiskeförbudskulle införas den 15/10 till 1/3. Det är under den periodensom många yrkesfiskare skaffar sig av sina årsinkomster.Ett förbud mot vinterfiske skulle även betyda dödsstötenför att bevara hotade laxstammar och därmed ocksådödsstöten åt Laxfond . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fisket i .