mot · GF02Kr221 · 1992-01-27 00:00:00 — Stiftelsen bildades av LO, TCO,KF och ABF. inträdde även TBV somhuvudman. Stiftelsen, som alltsedan starten erhållitstatsbidrag, har enligt stadgarna till uppgift attdokumentera arbetet och att levandegöra arbetets historia.Några begränsningar av uppdraget har inte gjorts. Detta ärdesto viktigare nu med hänsyn till den förändradesituationen i där frågor om arbetets villkor ochmiljö, inte minst kvinnors, kommer att stå i centrum. Ettinternationellt perspektiv på arbetet är nödvändigt för attbetona solidariteten med människor som lever och arbetarunder ekonomiskt och socialt svåra förhållanden.Internationella impulser bör ses som en tillgång i ettföränderligt arbetsliv, där alla måste vara beredda påuppbrott och förnyelse.Tillkomsten 1983 av museum kan bl.a. ses motbakgrunden av den väldiga omvälvning som arbetets måloch medel undergår i industrisamhället. Känslan av att envärld av personligt kunnande och kollektiv erfarenhet gårförlorad tog sig uttryck i projekt som Bygd i förvandling(Vuxenskolan) och Gräv-där-du-står-rörelsen (ABF),projekt som byggde och bygger på ett brett folkligtdeltagande.I många fall togs steget från att levandegöra historien tillatt också dokumentera de egna villkoren, inte sällanaktualiserade i en kamp för att rädda jobben.I dokumentationens spår följde flerahundra arbetslivsmuseer som i sig ger en god bild avindustrisamhället på samma sätt som hembygdsgårdarnagör motsvarande för det förindustriella. Arbetets museumhar här byggt många broar över landet genom enomfattande rådgivning, seminarie- ochpublikationsverksamhet.Museets särskilda inriktning och kompetens (museetsforskningsledare är också adj. professor i ekonomiskhistoria) har lett till ett nära samarbete med olikavetenskapliga institutioner liksom med ansvarsmuseer somNordiska museet. I det långsiktiga projektet (i ett vidare perspektiv, Arbetsplats ) ingårför närvarande socialarbetares, städerskors ochbyggnadsarbetares arbetssituation.Mot slutet av 1991 flyttade Arbetets museum in i entextilfabrik , i folkmun kallad Strykjärnet genomsin mångkantiga form och funktion. Den ligger mitt iNorrköpings internationellt sett märkliga industrilandskapoch har under ledning av professor till sin nya funktion. Strykjärnet har förklaratssom byggnadsminne och står därmed under statlig tillsyn.Vid statens tidigare anslagsgivning till stiftelsen har somett av flera motiv angivits statens intresse av att medverkatill återbruk och förnyelse av industrilandskapet som under90-talet kommer att vara ett av landets största projekt idetta hänseende, närmast jämförbart med detmedeltida eller i . Efterinledande satsningar av har denuvarande ägarna av Strykjärnet (LO och KF) investeratdrygt och genom museet ställt denna byggnad tillallmänt förfogande som en öppen och vitalkommunikationsmiljö. Med museet förenas sålunda ettallmänintresse med ett folkbildande, kooperativt ochfackligt. Med väl genomarbetade, konstnärligt starkautställningar om samtida arbetsliv har museet snabbt vunnitstor uppmärksamhet och publikt gensvar. Konceptet somsådant tyder på att antalet studiebesök från utlandet blirbetydande. En framstående museiman ()har betecknat tillkomsten 1991 av museumsom lika viktig som 100 år tidigare.Det kan vara naturligt att ju närmare sin egen tid och sinegen tids brännande frågor ett museum rör sig desto merkontroversiellt uppfattas det. Men det blir än merangeläget inte minst för ungdomen. Till museets tillgångarsom nationell resurs hör vidare dess bibliotek specialiseratpå arbetslivets historia, kvinnohistoria, Gräv-där-du-ståroch de mänskliga rättigheterna som planeras vara museetstema för det fortsatta 90-talet. Ett program har här lagtsfram; det mångkulturella arbetet.Efter vad som kan bedömas svarar Arbetets museumför en nydanande verksamhet som radikalt skulle försvåras,enligt uppgift helt omöjliggöras, om det statliga bidragetreduceras på sätt som föreslagits i årets budgetproposition.Stiftelsen, som sysselsätter 26 personer, har haft godanledning att i sin planering ta fasta på tidigareuttalande att regeringen vid kommande budgetprövning börbeakta behovet av ökade resurser till museum.Det statliga bidraget uppgår för /92 till8,. /93 har museet ansökt om ett bidragpå 12,5 milj kr.I propositionen föreslås istället en reducering avbidraget med till . Arbetets museum skulle därmed bli det endamuseet som får minskade statsbidrag.Det saknas enligt min mening godtagbara skäl för att pådetta sätt särbehandla Arbetets museum. Särskilt som manså sent som när man flyttade in med sinverksamhet i nyrenoverade och speciellt anpassade lokalerinte fått någon antydan om detta.I vart fall bör bidraget storlek tills vidare ligga kvar pånuvarande nivå, dvs. plus kompensation för prisökningar med , totalt 8,954 milj kr.Finansieringen bör ske på så vis att en besparingmotsvarande bidragsökningen proportionellt utfördelas påhela anslaget för museiverksamhet.Som villkor för bidraget bör gälla att även museetshuvudmän framgent påtar sig ett utökat ekonomiskt ansvarför verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till museum.