mot · GF02Ju810 · 1992-01-27 00:00:00 — Den ekonomiska och organiserade brottsligheten BakgrundDen ekonomiska brottsligheten tillfogar medborgarnaoch samhället mycket stora ekonomiska förluster. Utgårman från en samhällsförlust på till följd av ekobrott -- vilket ärlågt räknat -- handlar det om att varje enskild skattebetalareblir ''bestulen'' på . Som exempel kan nämnas att enbart deskalbolag som f.n. förekommer hoskronofogdemyndigheterna är restförda för skatter ochavgifter m.m. med sammanlagt drygt 6 miljarder kronor.Ekobrottsligheten riktar sig inte enbart mot staten. Denriktar sig i hög grad mot enskilda rättssubjekt och orsakardem betydande skador. Ett mycket stort antal enskildaföretagare drabbas av snedvriden konkurrens, dåohederliga konkurrenter arbetar på den svarta och gråmarknaden. I första hand är det småföretagare somdrabbas. Hela branscher riskerar att snedvridaskonkurrensmässigt.Det allvarligaste är kanske ändå att ekobrottslighetensutbredning ytterst hotar samhällssolidariteten och denvälfärd som byggts upp med denna som grund. Det är därförenligt vår mening en mycket väsentlig förutsättning för ettfortsatt solidariskt samhällsbyggande att vi effektivt kanmotverka och beivra denna typ av brottslighet.Med anledning av motioner från (s), (m), (c), (v) och(mp) uttalade justitieutskottet enhälligt kritikmot () för dess bristande efterlevnadav statsmakternas intentioner i fråga om åtgärder motekobrottsligheten. Utskottet konstaterade att läget i dettaavseende var så allvarligt att regeringen med skyndsamhetborde vidta åtgärder för att komma till rätta därmed. borde regeringen också ta initiativ till att en merövergripande översyn skedde av åtgärderna mot denekonomiska brottsligheten (JuU 1990/91:23).Justitieutskottet anordnade en utfrågning om ekonomisk brottslighet. Denna utfrågningvisade på utomordentliga brister vad gäller samhälletsinsatser för att beivra denna typ av brottslighet.Riksåklagaren uttalade bl.a. att missmodet sprider sigalltmer bland konkursförvaltare och skattefolk. Andraexperter uttalade bl.a. följande: ''...brottsbekämpningeninom det här området är stadd under avveckling'',''...mycket allvarlig bild på gränsen till det skandalösa'' samt''...uppfattar det som en väldig uppgivenhet och hopplöshetoch närmast som att hela apparaten har stannat upp''.Regeringen gav ett utredningsuppdragtill riksåklagaren () och RPS att gemensamt undersökavilka åtgärder som bör vidtas för att statsmakternasprioriteringar i fråga om bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten skall förverkligas. redovisade utredningen sitt uppdrag tillregeringen.Utredningen bekräftar bilden av en brottsbekämpning ikris. Vi anser att situationen är mycket allvarlig och kräverkrafttag från regeringens sida.Trots den allvarliga situationen och den starka kritik somriksdagen riktat mot den bristande efterlevnaden avprioriteringen av den ekonomiska brottsligheten anges ibudgetpropositionen att den inte skall prioriteras på sättsom tidigare skett . Det är endast vålds- ochnarkotikabrott som skall tillmätas högsta prioritet.Vi anser att ekobrottsligheten samt vålds- ochnarkotikabrott skall ha samma höga prioritet ibrottsbekämpningen. Det är klart otillräckligt att som skeri budgetpropositionen kampen mot ekobrottsligheten ''stårockså i förgrunden''. Denna förändring avvisas bestämt, dåden inte svarar mot behovet och ger en helt felaktig signaltill de olika myndigheter som har att ansvara förefterlevnaden av statsmakternas intentioner i fråga ombrottsbekämpningen. Regeringen söker genomföra en nypolitik på detta område, som tidigare endast moderatasamlingspartiet ställt sig bakom.Polis- och åklagarväsendetDen utredning som överlämnades till regeringen har under den korta tid som stått till buds gjortett bra arbete och redovisar nu förslag rörande ett stortantal frågor som har betydelse för ekobrottsbekämpningen.Det gäller lagstiftningsfrågor, metodfrågor, utbildnings- ochandra kompetensfrågor, kontroll och tillsynsmyndigheter,samverkan mellan myndigheter samt organisations-,prioriterings- och resursfrågor.Utredningen visar entydigt på två grundläggandeorsaker till de nuvarande bristerna. Dels är resursernaotillräckliga på de flesta områden som har betydelse förekobrottsbekämpningen. Dels är samhällets styrmedel intetillräckligt effektiva för att inom polisen styra resurser tillekobrottsbekämpningen.Det är enligt vår mening anmärkningsvärt att det ärtillsynsmyndigheten som gått i spetsen och inte följtstatsmakternas prioritering av bekämpningen av ekobrott.Vi finner det märkligt att RPS utan riksdagsbeslut bestämtsig för en delvis annan prioritering än vad statsmakternabeslutat. Vi anser att bristerna i styrningen inom polisen ihuvudsak har sin orsak i RPSs agerande. Därmed har delokala polismyndigheterna inte heller känt sig bundna avstatsmakternas prioritering. Till skillnad från utredningenanser vi således inte att det är systemet med fria resurserinom polisen som är orsak till bristerna inom polisensekobrottsbekämpning.Vi anser att de flesta förslagen i utredningen är välgenomtänkta och bör bli föremål förregeringsförslag. Dock anser vi att det är nödvändigt att detockså avsätts väsentligt utökade ekonomiska resurser för enupprustning av polisens och åklagarväsendets insatser motekobrotten. Det behövs en betydande nyrekrytering bådeav poliser och åklagare. Det behövs också temporära extrainsatser för att råda bot på det akuta krisläget, inte bara iStockholm utan även i andra större städer.Särskilt om StockholmspolisenUtredningen framhåller att situationen är ytterstbesvärande inom vad gällerekobrottsutredningarna. Den nuvarande tillgången påutredningspersonal motsvarar endast omkring tvåtredjedelar av det antal tjänster som har inrättats förverksamheten. Enligt utredningen krävs därför särskildaåtgärder i . Dels för att arbeta ned de befintligabalanserna på närmare 800 ekobrottmål. Bara det skulle -- utan hänsyn till nya ärenden -- med nuvarandepersonalinsats. Dels krävs särskilda åtgärder för att på siktorganisera arbetet så att polisen på ett rimligt sätt förmårfullgöra sina uppgifter att beivra brott på detta avstatsmakterna prioriterade område. Enligt utredningen börRÅ och RPS tillsammans överväga vilka åtgärder som skallvidtas i . En lämplig lösning kan enligtutredningen vara att respektive centralmyndighet i sintillsynsverksamhet tar upp denna fråga.Vi delar utredningens krav på särskilda åtgärder motbristerna inom . Det är angeläget attdetta sker skyndsamt.SkattemyndigheternaOckså skattemyndigheterna har mycket stora brister ochdå särskilt på personalsidan. Behovet av utbildning är stort.I har avgångarna varit så stora att under lång tidhälften av handläggarna haft kortare anställningstid än ettår. Ca 250 revisorer skall i princip utöva kontroll på 75 000 företag och 100 000-tals enskilda skattebetalare. Resurserna är såknappa att revision av företag bara kan ske vart fyrtionde åri medeltal. Som jämförelse kan nämnas att motsvarande if.d. är vart åttonde år.Vi anser att det behövs särskilda ekonomiska medel upprustning av skattemyndigheternas förutsättningar attdelta i kampen mot ekobrottsligheten. Det erfordras ocksåatt en särskild myndighet, förslagsvis , fårett särskilt ansvar för att samordna olika myndighetersverksamhet. Av särskild betydelse därvidlag är kronofogde-och skattemyndigheterna, som också behöverresursförstärkningar.UtvärderingBrottsförebyggandet rådet (BRÅ) har haft regeringensuppdrag att utvärdera ekobrottsligheten i sju olikabranscher, nämligen restaurang-, taxi-, åkeri-, städ-,bilreparations- samt måleribranschen och ROT-sektorninom byggbranschen. Resultatet i t.ex. en av de undersöktabranscherna innebär att det förekom misstanke omekobrott i av de undersökta företagen. BRÅ-utredaren har konstaterat att det inte finns någonting somtalar för att ekobrottsligheten skulle vara mer utbredd i desju undersökta branscherna än i andra. Brottsligheten i desistnämnda branscherna har dock enligt vår mening pågåttunder mycket , vilket också påvisats i utredningaroch undersökningar av olika slag i ett mycket tidigt skede.En stor del brottsmisstankar avser smärre belopp. Dethar visat sig att skatterevisionen har avsevärdabegränsningar i sina instrument för att upptäcka ekobrott.Det är dock de instrument som står till buds . Manborde därför söka utveckla effektivare metoder.Vi anser att det är angeläget med en genomlysning ochutvärdering av samtliga näringsbranscher och områdeninom rättsväsendet, som ännu inte varit föremål för engenomgripande utvärdering.Beträffande restaurang- och åkeribranscherna som varitföremål för BRÅs utvärdering är det angeläget att påkallaen utökad lämplighets- och kompetenskontroll. För städ-,taxi-, bilreparations- och måleribranschen samt ROT-sektorn inom byggbranschen är behoven lika starka attinföra en lämplighets- och kompetenskontroll.MiljöbrottslighetenMiljöbrottsligheten fordrar särskild uppmärksamhet.Miljöskyddskommitténs arbete syftar till att åtgärda en radav de problem som behandlats i BRÅs rapporter.Lagstiftningens och myndigheternas strävanden att sökahöja straffvärdet har ännu inte slagit igenom i praktiken. Engenomgång av domar för brott motmiljöskyddslagen visar, , att domstolarnainte uppfattar miljöbrottslighet som en allvarligbrottslighet. Domarna lyder fortfarande på ett i genomsnittmycket lågt antal dagsböter.En uppsats från (professor handledare) belyser svårigheten att införlivaföretagsbot i rättsordningen. hade företagsbotendast förekommit i elva fall.I 1991:10, Ambitioner och flaskhalsar,föreslås på sid 71 ff att samhällets reaktioner mot miljöbrottslighet skärpsoch framför allt riktas mot företaget som sådant.Särskild myndighet för samordningFör att de pengar och resurser som anvisats tillbekämpning av ekobrottslighet och skattebrott skallkomma till avsedd användning föreslås att lagstiftningenändras på sådant sätt att regionåklagarna blir huvudmän fören egen brottsutredande organisation eller att denorganisation som finns -- dvs. ekorotlarna -- förs över till enny huvudman -- RPS -- som får i uppdrag att tillsammansmed riksåklagaren organisera en slagkraftig organisation.Vi anser att det bör utredas vilket alternativ som är meständamålsenligt samt att förändringen därefter sker snarastmöjligt.Brottsförebyggande verksamhetEkobrotten har tagit sig så allvarliga uttryck attäven banker och andra kreditinstitut känner sig drabbade.Det märks nu ett ökat intresse hos företag ochnäringslivsorganisationer för de problem ekobrottsligheteninnebär. Det gäller omfattningen av brottsligheten, vad statoch myndigheter gör samt vad man själv kan göra för attskydda sig mot denna brottslighet.Också inom den fackliga rörelsen pågår för närvarandeaktiviteteter för att driva på arbetet mot ekobrottsligheten.Det kan som exempel nämnas att iStockholms län (statligt anslag har tidigare beviljats med100 . ), och Målarettan,och Hotell- ochRestauranganställdas förbund har utarbetat ett förslag tills.k. ''företagarintyg''. Med företagarintyg avses ett slagskörkort för företagare.Arbetet med att ta fram konkreta förslag för flerbranscher och inom flera regioner, exempelvis i sydöstra , pågår. hartillsammans med skatteförvaltningen och riksdagensrevisorer kunnat konstatera att av den tillfälliga handeln underlåter att fullgöra sinaskyldigheter med både moms och sociala avgifter. Detta börnärmare undersökas och lämpliga åtgärder vidtas för attförbättra redovisning av skatter och sociala avgifter.En viktig brottsförebyggande åtgärd är att med olikainformations- och utbildningsinsatser påverka attityder ochvärderingar. Det går nämligen inte att med barakontrollåtgärder vinna denna kamp. Det är av storbetydelse att informationen genomförs på så bred front sommöjligt i samhället. Det bör vara informationsinsatser varssyfte är opinionsbildande mot ekobrottsligheten. Sådanainformationsinsatser bör genomföras inte bara av stat ochkommuner utan även i ökad utsträckning av organisationersom har goda förutsättningar för uppgiften, exempelvisbranschorganisationer och fackliga organisationer, varsmedlemmar är drabbade av ekobrottens skadeverkningar.Där finns såväl kunskap om problemen som den rättamotivationen för uppgiften.Vi anser därför att det behövs ökat stöd tillorganisationer som ansöker om bidrag för att kunnagenomföra informationsinsatser mot ekobrottsligheten.Det är därvid viktigt att upplysning om möjligheter att fåstöd till informationsinsatser och informationsprojektförbättras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten bör hasamma höga prioritering som vålds- och narkotikabrott,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de förslag som redovisas iRÅs och RPS utredning blir föremål för skyndsamberedning i samt att ytterligare väsentligtutökade ekonomiska resurser bör avsättas till polis- ochåklagarväsendet för kraftigt förstärkta insatser motekobrott,3. att beslutar om särskilda och skyndsammaåtgärder och resurser med anledning av den allvarligasituationen inom ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att upprusta skatte-,tull- och kronofogdemyndigheterna samt att åtgärder vidtasför att stärka det centrala ansvaret för verksamheten,15. att beslutar att hos regeringen begära engenomlysning och utvärdering av samtliga näringsbranscheroch områden inom rättsväsendet, som ännu inte varitföremål för en utvärdering,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utökadlämplighets- och kompetenskontroll för restaurang- ochåkeribranschen samt om det lika starka behovet av attinföra lämplighets- och kompetenskontroll inom städ-,taxi-, bilreparations- samt måleribranscherna och ROT-sektorn inom byggbranschen,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samhällets reaktioner motmiljöbrottslighet skärps,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av bättre samordning avbrottsutredande verksamhet samt att organisationen förekorotlarna överförs till ny huvudman,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot den tillfälligahandelns bristande redovisning av skatter och socialaavgifter, 110. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ekonomiskt stödjaorganisationer som vill arbeta brottsförebyggande medinformationsinsatser.