ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02T12 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:102 Upphävande av lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister, m.m. I propositionen föreslås att det statligafritidsbåtsregistret avvecklas vid utgången av år 1992.Därmed upphör registreringsplikten för fritidsbåtar.Det är utifrån en mycket märklig argumentation somregeringen till lägger förslag om att avskaffa dettaregister. De flesta remissinstanserna har motsatt sigförslaget och därtill med mycket starka argument. Man harexempelvis med hjälp av detta register kunnat fånga in storaförbrytare, ändå sägs det i propositionen att den nytta somdet nuvarande fritidsbåtsregistret kan göra inte står i rimligproportion till det integritetsintrång som många anser följerav registreringen.Sällan har väl motiv lyst med sin frånvaro som när detgäller detta regeringsförslag. En naturlig följdfråga i dettasammanhang är om inte många andraregistreringsskyldigheter innebär samma integritetsintrång.Det som närmast går att jämföra är registreringsplikten försnöskotrar, i rättvisans namn måste väl då även dettaregister avskaffas. Om man skall diskutera rimligheter idetta sammanhang så bör det ju finnas större skäl till ettregister för båtar än för snöskotrar.Enligt vår mening bör detta förslag avvisas av riksdagen.Vi vill dessutom bygga ut detta register med en båtskatt.Det finns en ganska stor lyxkonsumtion inom avdelningenfritidsbåtar, det finns därför flera skäl att här införa också enskatteplikt. Regeringen bör återkomma till medförslag om en sådan skatt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition1992/93:102 om upphävande av lagen (1987:773) omfritidsbåtsregister, m.m.,2. att hos regeringen begär förslag om båtskatt.
mot · GG02T13 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:102 Upphävande av lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister, m.m. inrättades , ochregistret förs av och länsstyrelserna medhjälp av automatisk databehandling. Lagen innebärregistreringsplikt för båtar med en längd över fem metereller med viss minsta motorstyrka, och avgiften är 30 kronorper år.Registret skall ge underlag för kontroll och säkerhet tillsjöss samt underlag för planering av trafiken medfritidsbåtar. Registret skall dessutom ge underlag förplanering som avser turism, friluftsliv och naturvård samtutredningar rörande skatter, tullar och indrivning.I ett antal samt i registrerasfritidsbåtarna.I propositionen föreslås att lagstiftningen omfritidsbåtsregistret upphävs. En motivering till attfritidsbåtsregistret skall avskaffas är enligt föredragandestatsrådet att ''det får således anses varaangeläget att ingrepp från statens sida som berörmänniskors fritidsverksamhet i största möjliga månundviks. Den nytta som det nuvarande fritidsbåtsregistretkan göra står inte i rimlig proportion till detintegritetsintrång som många anser följer av registrering. ''Båtlivet har ökat kraftigt och som följddärav har också olycks- och stöldriskerna ökat markant. Vimotionärer anser därför att ett båtregister som redovisarägarförhållanden underlättar identifieringen av såväl båtarsom framförs oförsiktigt som av stulna båtar. Ett båtregisterförespråkas dessutom av flera myndigheter t.ex. polis,sjöräddning och kustbevakning. Även försäkringsbolagenser fördelarna med ett fritidsbåtsregister.Vi anser att fritidsbåtsregistret fyller en viktig funktionoch yrkar därför avslag på proposition 1992/93:102. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:102.
mot · GG02T15 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:102 Upphävande av lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister, m.m. Motionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att det statligafritidsbåtsregistret avvecklas vid utgången av år 1992.Därmed upphör registreringsplikten för fritidsbåtar.Uppgiften att utfärda nationalitetsbevis för fritidsbåtar,som sköts av , överförs tillSjöfartsregistret vid tingsrätt.Allmänna synpunkterPropositionen har många negativa följder.Skattekontrollen försvåras, kontrollen av reglersefterlevnad till sjöss försvåras. Ägarna till felförtöjda,stulna och förkomna båtar är lättare att finna med register.Stöld och häleri försvåras med ett register. Registretsavskaffande medför också ett påtagligt avbräck förexekutionsväsendet. fortsatta existensmåste tryggas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:102.
mot · GG02T16 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:102 Upphävande av lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister, m.m. I propositionen föreslås bl.a. att det statligafritidsbåtsregistret avvecklas vid utgången av år 1992.Registreringsplikten för fritidsbåtar skulle då upphöra.Att avveckla registret anser vi helt felaktigt. Den rättavägen borde vara att utveckla registret och göra det såbärkraftigt att det kan klara sina egna kostnader.Sjöfartsverket bedömer att underskottet kan avskaffasgenom en avgiftshöjning till . Vi delar dennauppfattning och hävdar att en avgift på 50--kanutkrävas per registrerad fritidsbåt.Under de år som registret funnits har det varit till stornytta. Man har fått bättre kontroll av ordningen ochsäkerheten till sjöss. Registret har haft en viktig funktionvid sjöolyckor och vid sökandet efter försvunna båtar.Registret har också varit en tillgång vid planering avhamnanläggningar samt vid planering av turism, fritid ochnaturvård.Myndigheterna som är berörda av registret är positivatill detsamma. Vi vet t.ex. att olyckor till sjöss, båtstölderoch hastighetsöverträdelser ökar. Om registret försvinnerminskar möjligheterna till hjälp åt drabbade båtägare ochpolisens utsikter att spåra båtar.För oss är sjösäkerheten och möjligheterna att bekämpabrottslig verksamhet viktigare än det integritetsintrång somhävdas i propositionen. Bil- och körkortsregistret äraccepterat, det borde också fritidsbåtsregistret vara. Detbör också framhållas att vi på intet sätt skiljer oss från våranärmaste grannländer då det gäller registrering av båtar.Danmark, och tillåter inte sjösättning avicke-registrerade båtar.Det är vår bestämda uppfattning att fritidsbåtsregistretskall behållas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:102.
mot · GG02T17 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:102 Upphävande av lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister, m.m. Ändamålet med registret är enligt 2§ lagen om fritidsbåtsregister att ge underlag förkontroll av ordning och säkerhet till sjöss, planering avtrafiken med fritidsbåtar.Registret får också användas som underlag förplanering som avser turism, friluftsliv och naturvård,utredningar rörande skatter, tullar och indrivning.I propositionen om den ekonomiska politikensinriktning 1991/92 uttryckte regeringen sin avsikt att som ettled i avregleringspolitiken avskaffa fritidsbåtsregistret.Frågan om avveckling av registret togs också upp i 1992 årsbudgetproposition. Därvid uttalades bl.a. att det inte fannstillräckligt starka skäl att behålla systemet med registreringav fritidsbåtar i statlig regi.En något märklig slutsats anser vi. Inte minst säkerhetentill sjöss är avgörande för båtägarna och deras anhöriga.Likaså är det av stort intresse för de kommuner ochorganisationer som tillhandahåller service för fritidsbåtarnaatt veta hur många båtar man skall planera för.Anmärkningsvärt är också att regeringen viftar bortuppfattningen hos de myndigheter, som motsatt sigförslaget.Registret gör det lättare att kontrollera efterlevnaden avordningsregler och trafikregler. Registret gör det ocksålättare att i andra sammanhang där det behövs spåra ägarentill en båt. Detta innebär bl.a. att det blir lättare att finnaägaren till felförtöjda, stulna och förkomna båtar. Frånpolis, försäkringsbranschen och från stöldskyddsföreningenhar också framförts att stöld och häleri kan försvåras --särskilt om vissa särskilda märkningsföreskrifter införs.Den nytta som det nuvarande fritidsbåtsregistret kangöra är så stor att det integritetsintrång som vissa båtägareanser följer av registreringen är försvarbart. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:102.Lisbet Calner (s)()
mot · GG02T18 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:102 Upphävande av lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister, m.m. I motion 1991/92:T613 har vi föreslagit en höjning avregistreringsavgiften för fritidsbåtar i syfte att utvecklabåtlivet i Sverige.I propositionen föreslås nu ett upphävande av lagen omfritidsbåtsregister.Vi anser av flera skäl detta vara en felaktig åtgärd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:102.
mot · GG02T20 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:128 Vissa sjöfartspolitiska åtgärder Efter en fiaskoliknande hantering av den svenskasjöfartsnäringen lägger nu den borgerliga regeringen framett förslag på en fortsatt destruktiv sjöfartspolitik.Utflaggningen kommer att fortsätta. Svenska arbetsplatsergår förlorade och med detta svenska skatteintäkter.Tydligen har inte det kds-styrdaKommunikationsdepartementet upptäckt att murar harfallit och att vi numera lever i en värld med konkurrens avalla världens handelsflottor.Hade ledning insett inte alltid kan vara alla till lags utan infört ett särskiltregister på ett tidigare stadium, hade vi sluppit att återigengenomlida ett trauma (1993). Detkommer förmodligen att visa sig att de glädjekalkyleravseende rationaliseringar som vissa organisationer påstårsig kunna göra inte kommer att hålla.Motståndare till registret har även kallat anhängare tilldetsamma för apartheidanhängare. Ett enligt vårt tyckedjup kränkande tillmäle, som i så fall även skall gällanorrmän, danskar, och många andra länder som harett internationellt register.Då vi nydemokrater inser att ett register kommer nueller senare, finns det ingen anledning att lida sig igenom enfullständigt meningslös period av fruktlöshet, utan viföreslår att redan nu inrättar ett särskilt registerenligt Kommunikationdepartementets promemoria Ds1992:21, men med följande tillägg och ändringar.1. Ett fartyg som införts i det särskilda registret skall haminst svenska medborgare anställda ombord. Ettrederi med flera fartyg kan, om så önskas, uppfylla 30%kravet inom rederiet på ett eller flera fartyg.2. När ett fartyg förs in i det särskilda registret skall dettainte vara skäl för uppsägning. Skall rederiet byta besättningskall detta ske på ett långsiktigt och naturligt sätt (naturligavgång). Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att de ursprungligaintentionerna som de avspeglas iKommunikationsdepartementets promemoria Ds 1992:21genomförs efter att ha kompletterats och ändrats enligtmotionen,2. att avslår regeringens proposition1992/93:128.
mot · GG02T21 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:128 Vissa sjöfartspolitiska åtgärder Motionens huvudsakliga innehållRegeringen föreslår, i avvaktan på ett slutligtställningstagande till frågan om åtgärder till stöd för svensksjöfart, att det för innevarande budgetår införs ett särskiltstatsbidrag för svenska handelsfartyg som huvudsakligengår i fjärrfart. Bidraget består i dels återbetalning avinbetald sjömansskatt, dels ett bidrag för sociala avgiftersom uppgår till för första halvan avbudgetåret och därefter till , allt räknat perhelårsanställd . Kostnaden beräknas till 450 miljonerkronor.Kravet på tillstånd för anställning av utländskt sjöfolkavskaffas för fartyg i fjärrfart. För övriga fartyg öppnasarbetsmarknaden för medborgare i en stat som ingår i detEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).Allmänna synpunkterRegeringens förslag är för kortsiktigt och täcker enbartinnevarande budgetår. Sjöfartsnäringen behöverlångsiktighet i de politiska besluten för att kunna fungera.De investeringar som näringen gör i fartyg är av en sådanekonomisk omfattning att näringen behöver veta depolitiska spelreglerna för minst en femårsperiod.Det förslag som skall ta ställning till behöverdärför omfatta en betydligt än vad regeringenföreslagit.Det är också viktigt, det visar med all tydlighetverkligheten, att det stöd som beslutar ombehöver vara inflationsskyddat. Vid det förrasjöfartspolitiska beslutet, som skedde 1988, beslutades omett stöd till näringen som motsvarade avbemanningskostnaderna. är samma beslut värt knappt30 % av samma kostnader. Det finns därför skäl att iställetför ett fixt krontal välja en procentsats som teknik för stödetvad beträffar bidraget till socialförsäkringsavgifterna. Jagföreslår därför att stödet från och med 1 januari 1993beräknas på ett sådant sätt att socialförsäkringsavgifternareduceras . Procentsatsen ärdensamma som kommunikationsministern föreslog i enpromemoria . Med denna teknik behöver intestödet behandlas av kammaren i samband medbudgetpropositionen och kommer därmed att uppfattassom långsiktigt av näringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:128.
mot · GG02T22 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:128 Vissa sjöfartspolitiska åtgärder I propositionen föreslås införande av ett särskiltstatsbidrag för svenska handelsfartyg som huvudsakligengår i fjärrfart.Statsbidraget skall gälla för innevarande budgetår iavvaktan på ett slutligt ställningstagande till frågan omåtgärder till stöd för svensk sjöfart.Sedan regeringsskiftet har svensk sjöfartsnäringsvävat i ovisshet om vilka åtgärder regeringen avser att vidtaför branschen. Det förslag som regeringen nu äntligen, efterstarka påtryckningar från både de fackliga organisationernaoch redarna, lägger på bord skapar inte någonlångsiktig klarhet. Förslaget innebär en förlängning av dennu gällande sjöfartspolitiken, dock endast fram till 30 juni1993. Vi delar regeringens uppfattning vad avser storlekenpå och utformningen av stödet till den svenska sjöfarten. Vianser däremot att det är olyckligt att regeringens förslaginte omfattar en längre tidsperiod.Ett av sjöfartsnäringens främsta kännetecken är att deinvesteringar som görs i fartyg är av mycket stor ekonomiskomfattning. En investering i ett enda fartyg är av sammastorleksordning som för en medelstor industri. Av dettaföljer att sjöfartsnäringen kräver långsiktiga beslut, både avekonomisk och politisk art. Ett självklart villkor är attnäringen vid investeringsbeslut måste känna till deekonomiska spelreglerna för en lång tid framåt.Trots detta lägger nu regeringen ett förslag som endastär tillfälligt. Skälen för detta är enligtkommunikationsministern att parterna påsjöarbetsmarknaden måste visa på åtgärder som minskarrederiernas kostnader med . De måste också visa att de förmår åstadkommarationaliseringar och nytänkande så att näringen utvecklaspositivt annars finner inte kommunikationsministern attstatliga åtgärder är motiverade. En utvärdering avparternas arbete skall göras . Vianser att detta är en alltför snålt tilltagen tidsram för ett såomfattande arbete. I propositionen anges inte heller vemsom skall bedöma effekterna av lämnade förslag och påvilket sätt bedömningen skall gå till. Vad som kommer attske om parterna inte lyckas bevisa att föreslagna åtgärderleder till rationaliseringar och besparingar anges inte heller.Vi anser att detta är otillfredsställande.Riksdagen har fullt ut möjligheter att bedöma det avtalsom är träffat mellan sjöarbetsmarknadens parter. Enligtvår uppfattning bör sjöfartsnäringen snabbt få ett beskedom vilka statliga åtgärder som långsiktigt kommer att ställastill näringens förfogande. Inom EG pågår nu ett arbete medatt fastställa en sjöfartspolitik som skall gälla för ländernainom EG. Ett sådant arbete måste sättas igång också iSverige och inriktningen bör vara ett närmande till EG:ssjöfartspolitik. Regeringen måste , senast ibudgetpropositionen, lägga förslag till en långsiktigsjöfartspolitik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjer för en långsiktigsjöfartspolitik.
mot · GG02T24 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:132 Vissa frågor inom område Regeringen föreslår i propositionen bland annat attPostverkets ensamrätt till brevbefordran avskaffas från denförsta januari 1993.Skälet anges bl.a. vara (sid 23) ''attmarknadsförändringar i kombination med med otydligasignaler om konkurrensförutsättningarna förbrevverksamhet, motiverar att ensamrätt tillbrevbefordran avvecklas...''Detta skäl får minst sagt betecknas som oklart. Entolkning kan vara att landets brevbefordran blir effektivareom Postens monopol avskaffas. För detta finns dock ingabevis eller fakta. Det är en sträng ideologisk borgerlig tankeatt brevverksamheten blir effektivare om detta monopolavskaffas.Erfarenheterna här hemma, med bland annat CityMail:sfiasko, och utomlands visar att detta är kompliceradesammanhang som noggrant måste utredas -- innan manförändrar villkoren. Svenska postverket är bland de mesteffektiva postverk som finns. Det måste till ytterstvälavvägda förändringar för att verksamheten ska bli ännueffektivare.Vänsterpartiet yrkar avslag på propositionens förslag omatt avskaffa Postens ensamrätt till brevbefordran. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå proposition 1992/93:132 omatt ensamrätt till brevbefordran avskaffas.
mot · GG02T25 · 1992-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:132 Vissa frågor inom område När det gäller järnvägstrafiken föreslås i rubriceradeproposition att högst av röster och kapital iSwedcarrier-koncernens dotterbolag ochdet blivande kontinentbolaget försäljes.Försäljningen av aktier i dessa bolag syftar helt riktigt tillatt utveckla järnvägstransporter.För att kombitrafiken skall fungera tillfredsställandemåste samverkan ske mellan transportföretag både på vägoch järnväg. Det anges också i förslaget att externa delägarei bedöms vara en förutsättning för att ökaförtroendet för kombitrafiken och förmå åkerierna attbinda sig långsiktigt för sambarbete med Rail Combi AB.Analyserar man förhållandet kan man konstateraatt trafikföretagen snarare har fjärmat sig från varandra änökat sitt samarbete. Förtroendet för SJ inklusiveSwedcarrier med dotterbolag är inte så stort att privatatransportföretag går in som minoritetsägare där exempelvisSwedcarrier har majoritet.Om vi vill säkerställa en långsiktig satsning på kombi-och kontinenttrafiken skall vi inte låsa majoritetsägandettill Swedcarrier. Erfarenheten av SJ:s monopol påmalmbanan visar med all önskvärd tydlighet att det inte hargagnat vår industri och våra konsumenter. När ficktrafikeringsrätten minskade malmtransportkostnaden medca . Det är stor risk att SJ:sdotterbolag i kraft av majoritetsägande har sammainriktning så länge de har ensamrätt på rälsen.I har vi transportföretag med filialer ochverksamhet i ett flertal som skulle tillföra ettsamägt kombibolag både kompetens och resurser.Således bör aktier i och det blivande kontinentbolaget utbjudas tillförsäljning utan krav på bibehållande av aktiemajoritet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäljning av aktier.
mot · GG02U10 · 1992-11-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:22 Godkännande av avtal rörande handeln mellan och m.m. BakgrundRegeringen föreslår i propositionen att skagodkänna det utvidgade frihandelsavtal somframförhandlats mellan EFTA-staterna och staten vill regeringen att godkänner degemensamma slutsatser om export från ''territorierna'' somEFTA-staterna och kommit fram till.Export från de ockuperade arabiska territoriernaI propositionens bilaga 2 återfinns de gemensammaslutsatser som rör export från ''territorierna'' via Israel.Vilka geografiska områden som avses med begreppet''territorierna'' preciseras inte.Varken i den engelska ursprungstexten eller den svenskaöversättningen av denna sägs något om att det rör de avIsrael ockuperade territorierna. I den inledandepropositionstexten tolkar den degemensamma slutsatserna så att dessa gäller Västbankenoch Gaza-området. I det lagförslag som man föreslårriksdagen att anta föreslås att regeringen ska ges möjlighetatt meddela tullfrihet för varor från och Gaza.Regeringens förslag har, som jag tolkar det, inte stöd ide gemensamma slutsatser som finns bifogade tillavtalsförslaget.Riksdagen bör därför ge regeringen till känna att degemensamma slutsatserna ska omförhandlas och preciserasså att det klart framgår att de avser de av Israelockuperade territorierna dvs. , , , södra och . Förslaget om ändringar i lagen om tullfrihetpunkt 3 bör också justeras för att överensstämma meddetta.Avtalets territoriella tillämpningStaten har bara en fastställd gräns. Genomfredsavtal med fastställdes den sydvästra gränsen.Övriga gränser är ej fastställda och accepterade avvärldssamfundet. Det enda folkrättsligt vägledandedokument som finns är FN-resolutionerna 181(delningsplanen), 273 (löfte att respektera ) och resolutionerna 181 och 194 (om palestinskaflyktingars rätt att återvända).Trots detta sägs i avtalets artikel 32: ''Detta avtal skalltillämpas på parternas territorier.'' Ingen precisering sker avvad som betraktas som territorium. Inbegriperavtalsförslagets skrivning om ''parternas territorier'' ävende områden som i praktiken har annekterat?Innan avtalet kan godkännas av börregeringen ges i uppdrag att omförhandla avtalet så att deti artikel 32 klart framgår vad som avses med Israelsterritorium. Utan en sådan precisering är det näst intillomöjligt att veta på vilka geografiska områden avtalet skaappliceras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om export från de ockuperadearabiska territorierna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frihandelsavtalets territoriellatillämpning.