mot · GF02Jo433 · 1992-01-27 00:00:00 — Stiftelsen bildades somresultat av ett flerårigt samverkansprojekt mellanmyndigheter och fiskeintressenter i Vänernregionen.Avsikten är att den skall fungera som motor i en utvecklingav turistiskt laxfiske i Vänern.För turismen i regionen betyder sportfisket i Vänernefter högkvalitativ vänerlax mycket. Man räknar med 95 000 gästnätter och 25 000 dagsbesök i . 300 nya arbetstillfällenskapas.Genom arbetet med lax i har skapats två avvärldens tio insjölevande laxstammar samt två insjölevandeöringstammar. Störst är Gullspångslaxen ochGullspångsöringen som kan uppnå vikter runt 20--. Dessa anses av fiskeexperter ha yppersta kvalitet.Arbetet med lax i baseras på synen omnaturresursen där bevarandet av de ursprungligalaxstammarna och andra naturresurser prioriteras ochsamtidigt balanseras mot möjligheten till ett varsamt ochvaraktigt nyttjande inom givna biologiska ramar. Den högakvaliteten och ambitionen kan ge en särskild profil åtVänerområdets turism.När det gäller fisket vill Laxfonden åstadkomma enåterfångst av vänerlax per år.Laxfonden verkar för att en frivillig överenskommelseuppnås om formerna för fördelning av möjlig återfångst av200 ton vänerlax, mellan yrkesfiske och sportfiske 50 %.Laxfondens tillkomst har medfört att bevarandefrågornasatts i fokus. Det är synnerligen viktigt att säkerställa ettfrån genetisk synpunkt så brett material som möjligt föravelsändamål och att förbättra förutsättningarna för dennaturliga reproduktionen. En översyn avfiskebestämmelserna är avgörande för om bevarandefråganskall kunna lösas. Det är därför nödvändigt att få till stånden översyn av fiskebestämmelserna för påsådant sätt att talrika och storvuxna vänerlaxar verkligenfinns tillgängliga för sportfiske och yrkesfiske.För den långsiktiga finansieringen av Laxfonden ärtanken att stat, kommuner, landsting, näringsliv ochorganisationer skall bygga upp en grundfond på 90 milj.kr. Fondens avkastning skall användas för attgenomföra projektets mål.Avtal finns med 14 primärkommuner om årligakapitaltillskott . De trelänsstyrelserna i , och Älvsborgmedverkar på samma premisser som primärkommunerna.Frågan om den långsiktiga finansieringen av LaxfondVänern är nu inne i ett avgörande skede. Diskussioner försmed näringslivet om olika affärsöverenskommelser för attfå en stark part för finansiell medverkan.Riksdagen beslöt 1990 att uppdra till regeringen attlämna förslag till åtgärder för att genomföra LaxfondVänern.Fiskeristyrelsen har därefter lämnat ett antal väl avvägdasådana förslag. Däri ingår som en väsentlig del frågan omatt utreda genomförandet av laxfiskeavgift i Vänern.Hittillsvarande politik har inneburit att kostnaderna förfiskevården i princip skall bäras av fiskevattenägarna självaoch finansieras genom t.ex. inkomster avfiskekortsförsäljning och arrendeavgifter. Enligt vårmening är det inte praktiskt möjligt att tillämpa dennafinansieringsmetod för fiskevårdande insatser i allmäntvatten. består till av allmänt vattenområde.Reella möjligheter måste finnas till fiskevård,bevarandearbete och andra insatser för de världsunikabestånden av lax och öring i . Därför anser vi att detär av yttersta vikt att förslag om laxfiskeavgift läggsfram . Avgiftsuttagets praktiska tillämpning kanprövas genom att fiskevårdsavgift inledningsvis sker såsomförsöksverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av fiskebestämmelsernaför lax och öring i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till laxfiskeavgift förVänern.