ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ju835 · 1992-01-27 00:00:00 — För många människor och djur är varje årsskifte förenatmed skräck och fasa. Det som förorsakar denna skräck ärdet omotiverade, oreglerade smällandet. Undertecknad äringen förbudsivrare och vill därför inte föreslå förbudför tillverkning och försäljning, men på något sätt måste''smällandet'' regleras i lag.Firandet av det nya året inskränker sig inte bara till tidenvid tolvslaget utan börjar före nyår ochfortsätter många dagar in på det nya året.För många äldre personer i bostadsområden och boendeintill centrala offentliga platser, är det en psykisk plåga avstor omfattning. Även djur -- särskilt sällskapshundar -- ärockså svårt drabbade av denna terror.För alla berörda -- de ovan oberopade -- och de somgenom smällandet vill fira det nya året, borde kunnakomma överens om att smällandet är tillåtet just pånyårskvällen.Vårt grannland har kunnat reglera detta på ettanständigt sätt. Jag vill inte i min motion ange exaktadetaljer om hur detta bör regleras i vårt land. Det bör enframsynt regering utforma och återkomma till riksdagenmed förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att utforma regler för hurnyårssmällande får ske.
mot · GF02K13 · 1992-01-22 00:00:00 — med anledning av förs. 1991/92:15 förslag om inrättande av ett särskilt utskott för behandling av den väntade pro- positionen om godkännande av m.m. Särskilt utskott för relationer med EGI en reservation till talmanskonferensens förslag anförledamöterna från socialdemokraterna och attdet föreslagna särskilda utskottet bör få ett vidareberedningsansvar. Vi delar denna bedömning.Det särskilda utskottet bör t.ex. få bereda ärendenangående övergripande och centrala frågor om SverigesEuropasamarbete. Det kan gälla motioner om inriktningenav förhandlingarna om EG-anslutning samt informations-och utbildningsinsatser inför folkomröstningen om EG-medlemskap.Vi anser det inte ändamålsenligt att begränsa detsärskilda utskottet i tiden till innevarande år. Man kanförvänta att en rad frågor blir aktuella i ocksåunder när det gäller det praktiskagenomförandet av det omfattande EES-avtalet.Därutöver är en avsikt med att de ingåenderegeringarna genom avtalet skall kunna aktualisera nya,gemensamma regler. Det kan t.ex. gälla sådana frågor sominitiativ för att ytterligare skärpa olika miljöregler inomhela EES-området. Samma skäl som gäller för inrättandetav ett särskilt utskott kommer att vara giltiga närdet gäller att åstadkomma en samlad beredning av dennatyp av frågor.Den tidplan för medlemskapsförhandlingar somförutsatts av regeringen innebär att ett svenskt avtal skullekunna vara färdigt 1993/94. Frånden tidpunkt då ett avtal föreligger -- och sålunda långt föreett ev. medlemskap -- kommer att erbjudas delta iolika EG-institutioner. synpunkter i dessa fora --där ej har rätt att deltaga i de formella besluten --är viktiga att förankra i . I många fall kommer defrågor som blir aktuella i EG-institutionerna att kunna varadesamma som också behandlas inom ram,vilket gör det särskilt naturligt att ha samma särskildautskott som behandlar såväl EES- som EG-frågorna.Ett sådant utskott skulle, som det sägs i material iriksdagsutredningen, kunna fungera som ett filter och hamöjlighet att fånga upp de frågor där det gäller att hållasamman beredningen och kontinuiteten eller på grund avövergripande synpunkter. En annan fördel med denmodellen är möjligheten till flexibilitet iberedningsförfarandet med ett brett inflytande där detanses lämpligt.Med hänsyn till frågornas inbördes nära kopplingar börockså det särskilda utskottet få i uppgift att, vid sidan avutrikesnämnden, företräda vid samråd medregeringen rörande dess ställningstagande i förhandlingarmed EG om svenskt medlemskap.Med den inriktning som föreslås för det särskildautskottet bör det få en benämning som motsvarar dessuppgifter, t.ex. utskottet för relationer med EG.Det bör ankomma på att vidberedningen av ärendet lägga fram förslag omförfattningsändringar som kan erfordras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att för återstoden av innevarandevalperiod inrätta ett särskilt utskott dels för beredning avden väntade propositionen om godkännande av med tillhörande motioner och andra ärendenangående centrala frågor om Europasamarbete,dels för samråd mellan regering och riksdag i frågor som rörEES och EG.
mot · GF02K14 · 1992-01-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:78 Koncessionsavgift på televisionens område m.m. Som framhålls i propositionen är det svårt att på förhandavgöra hur stora intäkter ett reklamfinansierat TV-företagkan komma att få. Men den rimliga principen föravgiftsuttag bör vara en marknadsvärdering avkoncessionen. Om det, som i det nu aktuella fallet, handlarom ett företag som får monopol på att sända rikstäckandemarkbunden TV med reklam bör avgiften dra in maximalandel av vinsten utöver den som skulle uppstå på en genuinkonkurrensmarknad (dvs monopolets teoretiska övervinst).De avgiftssatser som föreslås förefaller alldeles för lågaom man ser dem i detta perspektiv. Den rörliga avgiften börsättas till 30, 50 och i de tre angivna intäktsintervallerna för det förstaåret. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att den i propositionen föreslagnalagen om koncessionsavgift på televisionens område m.m.skall uppta regler om intäktsintervaller enligt vad imotionen anförts om rörliga avgifter på 30, 50 och .
mot · GF02K15 · 1992-01-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:78 Koncessionsavgift på televisionens område m.m. Koncessionsavgift för -- ett feltänktfinansieringssystemI propositionen föreslås att koncessionsavgift skallerläggas av ett programföretag som har tillstånd enligt 5§ radiolagen (l966:755) att sända televisionsprogram irundradiosändning och som enligt tillståndsvillkoren fårsända reklam mot vederlag. I praktiken gäller lagen ,som genom denna särskilda pålaga ska hjälpa till attfinansiera det statliga monopolföretaget för att ta ett radikalt grepp och strukturera om denpersonaltäta televisionen med sin lågaprogramproduktivitet skjuter staten det uppenbaraproblemet framför sig genom att taxera ut en ny skatt frånett kommersiellt TV-bolag.Koncessionsavgiften bestäms till viss del avreklamintäkternas omfattning, som indirekt är ett mått påantalet tittare. Med andra ord, ju fler tittare lockar tillsig desto färre får Kanal och . åderlåts TV4 under det att Kanal och får en ekonomiskförstärkning utan att behöva anstränga sig. Eftersom en delav skatten är rörlig, d v s den bestäms avreklaminkomsterna, innebär detta att skatten bestäms avprogramkvaliteten i den kommersiella kanalen. Ju bättreprogram desto högre statsinkomster. Detta synsätt tordeknappast vara i linje med de ännu gällande kulturpolitiskamålen från l974.Sammanfattningsvis anser Ny demokrati att systemetmed koncessionsavgift för är feltänkt och bör därförinte införas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår propositionen med förslag tillkoncessionsavgift för televisionssändningar.
mot · GF02K202 · 1992-01-27 00:00:00 — Vi är fortfarande för många. Från valet bör antaletledamöter i vara 299. Med hänvisning till det anförda hemställsatt antar bifogade förslag till ändring av 3 kap.1§ och 3 kap. 6§ regeringsformenNuvarande lydelseFöreslagen lydelse3 kap. 1 §Riksdagen utses genom fria, hemliga och direkta val.Riksdagen utses genom fria, hemliga och direkta val.Riksdagen består av en kammare medtrehundrafyrtionio ledamöter. För ledamöterna skall finnasersättare.Riksdagen består av en kammare medtvåhundranittionio ledamöter. För ledamöterna skall finnasersättare.3 kap. 6 §För val till är riket indelat i valkretsar.För val till är riket indelat i valkretsar.Mandaten i utgöres av trehundratio fastavalkretsmandat och trettionio utjämningsmandat.Mandaten i utgöres av tvåhundrasextio fastavalkretsmandatoch trettionio utjämningsmandat.De fasta valkretsmandaten fördelas mellan valkretsarnapå grundval av en beräkning av förhållandet mellan antaletröstberättigade i varje valkrets och antalet röstberättigade ihela riket. Fördelningen fastställes i sänder.De fasta valkretsmandaten fördelas mellan valkretsarnapå grundval av en beräkning av förhållandet mellan antaletröstberättigade i varje valkrets och antalet röstberättigade ihela riket. Ingen valkrets skall dock tillföras mindre än tvåfasta valkretsmandat. Fördelningen fastställes isänder.
mot · GF02K203 · 1992-01-27 00:00:00 — I en demokrati borde det vara självklart att det krävs enviljeyttring för att bli medlem i ett trossamfund. Men så ärdet inte i trots att det i grundlagen finnsbestämmelser om religionsfrihet.I blir ett barn automatiskt medlem i om en av föräldrarna är medlem, såvida de är giftamed varandra. I det fall modern inte är gift och inte medlemi blir inte heller barnet det även om fadernär medlem. Men den dag modern gifter sig med fadern blirbarnet också automatiskt medlem i kyrkan. Barn medutländskt medborgarskap kan också under dessaomständigheter skrivas in i kyrkan utan att föräldrarna vetom det. Personer som får svenskt medborgarskap kan ävende bli medlemmar utan att de bett om det. Alla dessaexempel är tecken på att religionsfriheten inte fungerar.Bestämmelserna om medlemskap i svenska kyrkanstrider mot regeringsformens fri- och rättighetskatalog.Därför har tvingats införaövergångsbestämmelser enligt vilka bestämmelserna ommedlemskap i gäller utan hinder av 2 kap2 § regeringsformen. Dessa övergångsbestämmelser har nugällt och tenderar att bli permanenta, vilket inte kanvara avsikten med sådana bestämmelser.Riksdagen har avslagit motioner i dennafråga, trots att i sina betänkandenpåtalat den motsättning som föreligger. Det gäller såledesinte bara en inomkyrklig ordningsfråga utan problemet ärkonstitutionellt. Det är märkligt att år efter årkan bortse från denna motsättning som är ovärdig endemokrati med ett allt större inslag av invånare medutländska medborgarskap och olika religionstillhörighet.Hösten 1991 avslogs motioner om medlemskapsfråganmed hänvisning till den utredning som pågår och som enligtuppgift skulle presentera vissa resultat i januari i år.Eftersom det fortfarande inte kommit fram något förslag såfinns det enligt min mening all anledning för attge sin mening till känna. Staten bör ta initiativ i frågan utanatt avvakta den pågående utredningen inom -- en utredning som pågått och ägnat fögauppmärksamhet åt det konstitutionella problemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i 2 kap. 2 § regeringsformen ochreligionsfrihetslagen att den påtalade motsättningen mellandessa lagrum undanröjs.
mot · GF02K205 · 1992-01-27 00:00:00 — I ett föredrag hållet i Folkets Hus i den 2november 1908 sa monarkiska statsskicket utgör ett slående exempelpå, hur vana och tradition kan göra oss blinda för de mestskriande missförhållanden mellan en bestående institutionå ena sidan och den allmänna rättsuppfattningen ... å denandra. Om man skulle såsom ett slags skämtsam prisuppgiftuppställa problemet att konstruera en samhällsstyrelse såabderitisk eller ''teljetokig' som möjligt, så vet jag inte omman skulle finna på några mera absurda påhitt än följande:Först och främst skulle man överlämna åt slumpen attavgöra, vem som skulle vara samhällets högsta styresman.... För det andra skulle man göra honom oavsättlig, på detman icke under hela hans livstid måtte få tillfälle att prövalyckan än en gång, även om den varit aldrig så ogynnsamden första. Vidare skulle man också göra denna personoansvarig för sina handlingar ..... Slutligen skulle man medhöga straff förbjuda varje mera närgående kritik av hanshandlingar ...skall det i rättvisans namn sägas att kungamakten enhel del ändrat karaktär sedan sa detta. Men degrundläggande principerna bakom det monarkiskastatsskicket är de samma. Systemet strider mot dendemokratiska grundvärdering som säger att hela folket i friaval skall ha rätt att utse sina företrädare.Vi bör slå vakt om vårt kulturarv. De som håller på denärftliga monarkin glömmer att den ursprungliga traditionenvar val av hövding/kung, om än i odemokratiska former.Det är ju inget som hindrar att vi fortsätter att använda detraditionella begreppen drottning/kung i stället för det långtsenare importerade begreppet ''president'' för vårtstatsöverhuvud.Valet kunde ske i direkta val eller av . Vikunde också slå vakt om gamla traditioner genom attförlägga riksmötenas invigning efter varje allmänt val i olikadelar av landet och där kunde man sedan under högtidligaformer välja -- eller stadfästa valet av -- statsöverhuvud. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter enparlamentarisk kommitté med uppgift att ge förslag till ettomarbetat statsskick i enlighet med vad som i motionenanförts om demokratiska val av statsöverhuvud i .
mot · GF02K207 · 1992-01-27 00:00:00 — I Regeringsformen 2 kap 1 § 6 p står: ''Varje medborgareär gentemot det allmänna tillförsäkrad religionsfrihet: frihetatt ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. ''En livsåskådning är antingen religiös eller inte religiös.Regeringsformen ger inte de icke-religiösa någon rätt attutöva sin livsåskådning, till skillnad från exempelvisgrundlagen i Botswana.Den som deltar i kyrkliga ceremonier i hargrundlagsskydd för detta men inte den som deltar iborgerliga, civila ceremonier med motsvarande ellerliknande funktioner som vissa kyrkliga ceremonier.Det enklaste vore att i den citerade lagtexten ändra''religionsfrihet'' till ''religions- och livsåskådningsfrihet'',samt efter ''religion'' tillägga ''eller livsåskådning''. Dåjämställs andra livsåskådningar med de religiösa. Dettaborde den sittande fri- och rättighetsutredningen kunna fåsom tilläggsdirektiv att se över. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundlagsskyddadlivsåskådningsfrihet.
mot · GF02K209 · 1992-01-27 00:00:00 — Förbud för folk- och bostadsräkningar, m.m. Vi måste ge mycket större utrymme för den enskildesfrihet, rättigheter och integritet.Privatlivets helgd får inte bli tomt prat. Det får icke varatillåtet att under den allmänt överslätande och oftamissledande rubriken kartlägga människorsprivata förhållanden.Det moderna samhället i allmänhet och dentoppmoderna datatekniken i synnerhet gör att vi måste varaextra vaksamma. Det går att samköra alla tänkbara ochotänkbara dataregister. Det går att bryta påstådd garantiom sekretess och integritet. Det är frestande enkelt att göraövertramp eftersom en gång beslöt att införapersonnummer. Personnumren är förvisso ett behagligtinstrument för överheten men i lika hög grad ett latent hotmot den personliga integriteten.Vi måste nu ändra inriktningen. Vi måste inse attsamhället består av individer, inte av kollektiv. Att det ärmänniskans individuella särart som blir det viktiga och intesärintressen.Det lagliga uppgiftsinsamlandet som bedrivits avmyndigheter har i sitt släptåg en mängd s.k. FORSKNINGdär man missbrukar svenska folkets tjänstvillighet att fylla ide formulär som råkar komma i dess väg. Detta sker utanatt uppgiftslämnarna är på det klara med hur uppgifternakan utnyttjas.Ny Demokrati anser att ledstjärnorna i moderndemokratisk politik skall vara: sunt förnuft -- personligfrihet -- hänsyn till andra.Att i lagen skydda människornas och familjernasintegritet är för oss en självklarhet även om detta skulleförsvåra den sorts undersökande och granskande aktivitetsom myndigheterna vant sig vid. I nyatider krävs det nya tag och nya attityder från nytänkandemyndigheter.Därför skall det göras klart för medborgarna i Sverigevilka uppgifter de måste ge och till vilken.Självdeklarationen till är ett sådant exempel,liksom uppgift om personnummer på direkt fråga från poliseller annan utredande myndighet.Däremot skall folk inte behöva ange sitt personnummeri tid och otid.Vad ovan sagts gäller fysiska personer. Av juridiskapersoner krävs vissa andra uppgifter. En nytänkanderestriktivitet måste gälla även i myndigheternas agerandemot juridiska personer även om frågeställningen inte ingåri denna motion.Grundregeln är alltså att icke snoka i folks privatliv menundantag skall kunna göras om tungt vägande skälföreligger. I så fall skall undantaget beslutas av riksdagenmed kvalificerad majoritet. Om en sådan lagändringgenomförs kan medborgarna i pålänge vara förvissade om att deras valda ombud är lika nogamed deras integritet som med sin egen. Med anledning av det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i regeringsformen att medborgarnas integritetskyddas enligt de riktlinjer som anges i motionen,2. att beslutar att helt inställa projektet
mot · GF02K210 · 1992-01-27 00:00:00 — Studiesatsning inför folkomröstningen om EG tog beslutet att ansökaom svenskt medlemskap i verkar nu för att det svenska folketi en folkomröstning skall få möjlighet att säga ja eller nejtill ett medlemskap. Resultatet av omröstningen skall varaförpliktande även om folkomröstningen formellt är avrådgivande karaktär.Opinionsmätningar visar att många redan har enuppfattning om hur man kommer att rösta. Men många ärtveksamma -- de svarar ''vet ej'' på frågan.Genomgående är att man anser att man kan för litet omEG och vad ett svenskt medlemskap skulle innebära.Debatten har förts på ett för det stora flertaletalltför abstrakt sätt, ofta på tidningarnas ledarsidor som enmycket liten del av svenska folket läser.Frågetecknen är därför förståeligt nog många. Vadinnebär en gemensam europeisk valuta? Hur blir det medförsvaret? Vad händer med vår sociala välfärd? Varkommer framtidens beslut att fattas? Blir det förändringaräven i min kommun eller i företaget där jag är anställd? Hurkommer jag själv som person att påverkas?Beslutet om medlemskap i är vårt lands viktigastebeslut . Det är därför endemokratifråga av största vikt att alla skall kunna känna sigsäkra på att man gör rätt när man vid folkomröstningenlägger sin röst för ett ja eller nej.Samhället har i denna fråga det avgörande ansvaret föratt ge möjlighet till kunskap och information. Alla måsteges goda förutsättningar för att kunna skaffa den kunskapman vill ha.Betydande ekonomiska resurser måste avsättas för attmöjliggöra breda informations-, studie- ochkampanjinsatser. bör därför anslå medel till bl.a.folkbildningsorganisationerna, fackliga organisationer ochandra folkrörelser.Folkbildningen har tidigare visat sig vara en ovärderligtillgång i liknande sammanhang, t.ex. införfolkomröstningen om kärnkraften då i stort sett varjesamhälle och stadsdel hade sina egna studiecirklar.Utomstående betraktare förvånades över den oerhört storaoch breda kunskap vi i hade om kärnkraftsfrågan.Nu behövs kunskaper om EG och konsekvenserna av ettmedlemskap.Studieförbunden har en betydande uppgift i arbetet medatt klara målsättningen att nå ut till så många som det överhuvud taget är möjligt att nå.Genom att studieförbunden engageras garanteras ocksåatt frågan får en allsidig behandling. Studieförbundensmångfald och deras starka förankring i samhället genomsina medlemsorganisationer för att det demokratiskamålet -- att på säker kunskapsgrund kunna använda sinrösträtt -- skall kunna uppfyllas.För att ge studieförbunden förutsättningar att planeraoch genomföra denna omfattande studiesatsning börregeringen i kompletteringspropositionen -- utöver medeltill övriga insatser -- till studieförbunden anvisa anslag /93 samt återkomma nästa budgetår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studieförbundens medverkan iinformations- och studiesatsningen inför folkomröstningenom EG.
mot · GF02K211 · 1992-01-27 00:00:00 — När beslöt godkänna att regeringen ansökteom medlemskap i , framhölls vikten avinsatser för en allsidig information om EG. Regeringen harsedan dess publicerat en stor mängd informationsmaterialom den europeiska integrationsprocessen. Däremot haringa särskilda resurser därutöver ställts till förfogande förinformationsinsatser t ex inom folkrörelserna.Medborgarnas efterfrågan på information växer nu snabbtoch det är viktigt att den kan tillgodoses i pluralistiskaformer.Flertalet politiska partier, de fackliga organisationernaoch näringslivets organisationer har i varierande grad tagitställning för ett svenskt medlemskap i . Detta har skapatfarhågor för att informationen inför den kommandefolkomröstningen blir alltför ensidig vilket skulle kunnaundergräva tilltron till den. Detta vore naturligtvis olyckligtur demokratisk synpunkt. En betydande kritik harframförts mot bristande insatser för att möjliggöra enallsidig information.Riksdagen bör anslå medel både till organisationer somtagit ställning i EG-frågan och till en balanseradgenomlysningsverksamhet. Studieförbundens viktiga rollbör också beaktas. Det är viktigt att konsekvenserna såvälav ett svenskt medlemskap som av olika tänkbara alternativkan belysas.När med anledning av motion nr49 av () beslutat omprövakärnkraften, såg regeringen till att resurser ställdes tillFolkrörelse-Sveriges förfogande för att medverka till att tafram det ''allsidiga, nya beslutsunderlag'' som riksdagenbeställt innan något nytt beslut att bygga ut kärnkraften fickfattas. I frågedebatter i kammaren betonades att alla partermåste få resurser för att allsidigheten skulle kunnagaranteras. Miljörörelsen som engagerade oberoendeforskare, fick möjlighet att utarbeta en alternativenergiplan, . Studieförbunden fick särskildaresurser för energicirklar. Samråd ordnades av partiernaetc. Detta skedde , alltså långt förefolkomröstningskampanjen 79/80.Folkomröstningen om svenskt EG-medlemskap måsteförberedas med lika stor omsorg. Tillräckliga resursermåste ställas till förfogande för en genomlysning av allaolika möjligheter har i ett framtida !Regeringen bör återkomma till med förslagom stöd till en allsidig information om och Europasom underlag för ett genomtänkt ställningstagande avenvar. Grupper som bildas för EG-frågan måste kunna fåtillräckliga resurser för sin organisation och sina projektfram till folkomröstningskampanjen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till resurser fören allsidig information om och EG.
mot · GF02K212 · 1992-01-27 00:00:00 — Vi har i stora möjligheter till finanaturupplevelser. Vi har en vacker natur, vi har relativt lättatt utöva olika typer av fritidsaktiviteter utan alltför högakostnader. Även om man inte äger mark har det varitmöjligt att arrendera till överkomliga kostnader, i varje falli de glesare delarna av landet. Många känner oro föratt dessa arrendepriser stiger i en alltför hög takt,exempelvis för jakt, fritidshustomter m.m. Orsakerna tilldenna oro är många.Regeringen har tillsatt en utredning om attgrundlagsskydda äganderätten. har man beslutatsälja ut de statliga företagen, exempelvis Domänverket.Dessa två beslut kan tillsammans innebära att denhävdvunna s.k. allemansrätten urholkas eller i sämsta fallförsvinner helt. Ägarnas makt skall stärkas och statensskogar skall säljas ut. Det är nödvändigt att även''allemansrätten'' tas med i utredningen om äganderättenoch i så fall grundlagsskyddas på samma sätt.Utvecklingen av arrendepriserna på de förut nämndafritidsaktiviteterna, jakträtten och fritidshustomter harockså gjort det nödvändigt att få en viss kontroll på dennautveckling. En speciell arrendenämnd, dit alltför storaprishöjningar kan överklagas, bör inrättas. Denna nämndbör bestå till lika delar av brukarna och ägarna, med enopartisk ordförande, och behandla enbart denna typ avarrenden.Risken är stor att allmänheten, de med normalainkomster och speciellt de som bor i glesbygden, kommeratt bli utestängda från de självklara aktiviteterna i skogoch mark, om inte någon form av kostnadsbegränsandeåtgärder vidtas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundlagsskydd avallemansrätten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättandet av enarrendenämnd.