mot · GF02A260 · 1992-01-27 00:00:00 — Åtgärder för en bättre arbetsmiljö SammanfattningVänsterpartiet presenterar i motionen en rad förslag tillförändringar i arbetsmiljön. Huvudpunkterna är:Stärktafackliga rättigheterFörbjud individuella ackordPremiera de bra arbetsmiljöerna. Straffa de dåligaFleryrkesinspektörerUtökade resurser tillarbetsmiljöinstitutetLägg ner Arbetslivscentrum -- stärkkvinnoforskningenFörändra arbetsorganisationen så attkvinnor får makt och inflytande över sin arbetssituationUppvärdera kvinnors kunskaper och färdigheterBetrakta sexuella trakasserier som ett allvarligtarbetsmiljöproblemFertila kvinnor skall ha rätt tillomplacering om det finns minsta risk för att arbetsmiljönkan vara skadlig för fostretArbetsmiljön -- en fråga om maktArbetsmiljön är en grundläggande miljöfråga. Problemi den yttre miljön har samband med problem i arbetsmiljön.Därför kommer arbetsmiljöförbättrande åtgärder också attpositivt bidra till en bättre miljö i stort. De anställda ochderas organisationer har god kännedom om råvarors ochprocessers miljöpåverkan, både när det gäller arbetsmiljönoch den yttre miljön. Därför är det allvarligt attarbetsmiljöproblemen och därmed följande arbetsskadoroch sjukdomar inte åtgärdas.Under 1980-talet har det s.k. ohälsotalet -- dvs detgenomsnittliga antalet dagar per försäkrad som ersatts medsjukpenning, arbetsskadesjukpenning ellerförtidspensionering/sjukbidrag -- ökat kraftigt. Kvinnornastår för två tredjedelar av den ökade sjukfrånvaron under80-talet och skillnaderna mellan kvinnor och män vad gällerohälsotalet har ökat. Det finns troligtvis ett samband medatt det också är kvinnorna som svarar för den största delenav arbetskraftsökningen.År 1990 bröts trenden med ökande ohälsotal. Det äremellertid omöjligt att dra entydiga slutsatser av ett enstakaårs minskning. Dels måste man hålla i minnet att statistikenbaserar sig på anmälningar som ska ligga till grund förekonomisk ersättning till enskilda människor. Förändringarsker i människors sätt att anmäla till myndigheterna ochvillkoren i ersättningar förändras ständigt. Dessutom harkonjunkturläget med stor sannolikhet betydelse försjuktalet. Det finns undersökningar som pekar mot att dethögre tempo som pressas fram under en överhettadhögkonjunktur leder till ökade sjuktal.Sett över som helhet kan man konstatera attsjuktalen ökar liksom arbetsskadorna ochförtidspensioneringarna. Hårdast drabbas kvinnorna. Bådesjuktalet -- antalet anmälda sjukdagar tillförsäkringskassan -- och antalet arbetssjukdomar har ökatmer bland kvinnor än bland män. Kostnaderna för dessauppskattas, förutom produktionsbortfallet, till drygt 60miljarder kronor . Därutöver betalar samhället 3miljarder till förbättringar av arbetsmiljön.Antalet förtidspensionärer har ökat och utgör ca 350 000 människor. Drygt 50 000förtidspensioneras . Ca 180 000 arbetsskador anmälsvarje år. Därtill kommer de mänskliga kostnaderna sominte kan beräknas men som är oerhört stora.Dödligheten bland människor som slagits ut urarbetslivet är 3--4 gånger högre än i andra motsvarandegrupper.Största delen av de sjukdomar och skador somförorsakar sjukskrivningar kan hänföras till arbetsmiljön.Hälsan är en klassfråga. LO-grupperna får i störreutsträckning arbetssjukdomar än andra, de vårdas längre påsjukhus och de förtidspensioneras mest.Nya skador ökar mestGårdagens arbetsmiljörisker i form av bristandeskyddsanordningar med risk för fysiska skador i jobbet finnsdelvis kvar, har andra och nya risker uppstått.Stress, belastningsskador och psykosociala faktorer blirallt påtagligare sjukdomsorsaker. En kraftig ökning avantalet anmälda arbetsskador av psykosocial typ haruppstått under 1980-talet.Stressframkallade sjukdomar, exempelvis i form avhjärt-kärlsjukdomar, är långt vanligare inom arbetarklassenän bland tjänstemän och företagare. Dessa klassbundnaskillnader i hälsotillstånd har ökat under 1970- och 1980-talen.Nya typer av miljörisker drabbar stora grupper. Dåliginomhusventilation i många moderna kontors- ochindustribyggnader medför att bakterier, mögel ochallergiframkallande ämnen sprids i lokalerna. Detta ärsannolikt en viktig orsak till ökningen av astmatiska ochallergiska sjukdomar.Överhuvud taget är ett u-land när det gäller välfungerande ventilationsanläggningar. Det finns stora bristernär det gäller den regelbundna kontrollen och servicen avdessa. Och detta gäller både på arbetsplatser, i hemmet ochövriga lokaler.Ett växande antal nya kemikalier och den ökande tidenframför bildskärmar är andra nya arbetsmiljöproblem.Tid är en arbetsmiljöfrågaOregelbundna arbetstider och skiftarbete sliter hårdarepå människor än arbete . Av hälsoskäl skulledärför en daglig arbetstidsförkortning vara det bästaverktyget mot utslitning av arbetskraften.Det är uppenbart att ackordsarbete ökar risken förförslitningar och arbetsskador. Men även inom denoffentliga sektorn skapar bristen på tid ökad risk förbelastningsskador. löser många kvinnor problemenmed dålig arbetsmiljö genom att jobba deltid. De tar självaansvaret för något som borde vara samhällets uppgift.Med mer tid kan vårdbiträdet stötta patienten så att haneller hon kan resa sig själv, äta eller tvätta sig själv. Om inteden tiden finns måste vårdbiträdet lyfta, mata och tvätta.Samma situation gäller inom barnomsorgen. Det går inte att jäkta när barn ska klä sig eller äta. Finnsdet inte tillräckligt med personal, finns det inte tid att väntapå barnen, så tvingas personalen att klä på och att mata.Dessa och liknande situationer leder till att arbetet förpersonalen blir tyngre, patienterna och de gamlapassiviseras och barnen hindras att utvecklas och lära sig isin egen takt.Målet bör vara att sextimmarsdagenuppnås. Argumenten för sextimmarsdagen utvecklasytterligare i en separat motion.Kvinnors arbetsmiljöKvinnors sjukfrånvaro har utvecklats på ett annat sätt änsjukfrånvaron för män . Sjuktalethar ökat för både män och kvinnor under senare delen av1980-talet, men ökningen har varit större bland kvinnorna(27,1990 mot 20,5 för män).Betyder då detta att kvinnor är sjukare än män?Nej, den slutsatsen kan man inte dra. För att förståolikheten i siffrorna måste man både studera statistikennoggrannare och se till kvinnornas speciella situation iarbetslivet.Så har t ex av kvinnorna högst 6 sjukdagarunder , dvs de flesta kvinnor är inte mycketsjuka.Men har kvinnorna ökat sittförvärvsarbete. förvärvsarbetar av alla kvinnor iåldern 20--. Totalt fanns 2 141 600 kvinnor påarbetsmarknaden 1990.Det är kvinnor och kvinnor somhar den största ökningen av sjuktalet.Den uppdelade arbetsmarknadenSverige har världens mest segregerade arbetsmarknad.Män och kvinnor tillbringar sitt yrkesverksamma liv tillstora delar i olika världar. Detta har också haft och harfortfarande konsekvenser för arbetsmiljöåtgärderna.I SCB:s () enkätstudie somredovisas i skriften Kvinnors och mäns arbetsmiljö finns detendast två yrkesgrupper där det är jämn könsfördelning(40--) nämligen övrigt administrativt arbete samt post-och telekommunikationsarbete.I övriga yrkesgrupper -- 20 st -- är andelen män mer än60%.Kvinnodominerade yrkesgrupper -- med mer än 60 %kvinnor -- är, hälso- och sjukvårdsarbete, sekreterar- ochmaskinskrivningsarbete, pedagogiskt arbete,affärsbiträden, förskollärare, textil- och sömnadsarbete,hotell- och restaurangarbete samt städare.Den offentliga sektorn är kvinnornas störstaarbetsgivare. Åtta av tio anställda i kommuner ochlandsting är kvinnor. Inom äldreomsorg, barnomsorg,sjukvård och lokalvård dominerar kvinnorna. Det är de sombär upp den offentliga sektorn.Men kvinnorna finns också inom industrin -- därde har de monotonaste och ensidigaste arbetsuppgifterna --och på restauranger, kontor och inom handeln.Kännetecknande för dessa arbetsplatser är -- förutomkvinnodominansen -- att de har låg status, låga löner ochofta dålig arbetsmiljö.Det är kvinnorna som står längst ner på klasstrappan ochsom utgör huvudparten av arbetarklassen idag.Inom industrin har av de privatanställda kvinnornaensidiga arbeten. Ett monteringsarbete som 1940 tog sextimmar har en arbetscykel . Det säger endel om dagens arbetsintensitet.Det har också visat sig att det inom industrin ofta sker en''anpassning'' av industrijobben när det gäller kvinnor, sominnebär att traditionellt ''manliga'' delar av arbetet, somt.ex. underhåll och reparation, har plockats bort frånkvinnorna. Därmed har också naturliga förutsättningar tillomväxling försvunnit.När kvinnor börjar arbeta inom traditionellt manligaarbetsområden hävdas ofta att arbetet är för tungt och attkvinnorna är svagare än män. Men det är en fördom somhar sin grund i att samhällets normer har formats av män.Varför anses man t. ex. starkare om man lyfter engång, än om man lyfter sex gånger?Senare undersökningar har visat att det är kvinnor somarbetar i vården som har de allra tyngsta jobben både närdet gäller fysisk och psykisk belastning.Dessutom är det så, att medan de traditionellt manligatunga jobben har rationaliserats och underlättats med nyteknologi, så är kvinnors tunga jobb fortfarande till störstadelen manuella.De uppenbart skadliga arbetsuppgifter som fortfarandefinns inom industrin och till stor del utförs av kvinnor måsteförändras eller avvecklas. I den mån tunga lyft ochriskfyllda arbetsuppgifter ändå måste utföras måste dekombineras med arbetsuppgifter som inte är fysiskt ochpsykiskt belastande.RiskyrkenI avspeglas också den könsuppdeladearbetsmarknaden när man studerar riskerna i den fysiskaarbetsmiljön. Männen utsätts för mer buller, kyla, drag ochvibrationer, kvinnorna mer för rengöringsmedel, dåligbelysning, buller och drag.Studien konstaterar att män oftare har ett kroppsligttyngre arbete. Män måste ta i mer och lyfta tyngre, sägs det.En brist i studien är definitionen av tunga jobb. Att, somman gör i enkäten, ta reda på hur många som lyfter 20 kgeller mer är ett bra exempel på hur''manligt tänkande'' styr.Varför just ? Enligt vår uppfattning saknas det ettmått på hur den relativa belastningen påverkararbetstagare. Kvinnor är i allmänhet mindre och fysisktsvagare än män. Ett lyft på innebär därför en störrerelativ belastning på kvinnan än på mannen. För att fårättvisande resultat om tunga jobb måste även dessa relativabelastningar redovisas.Man kan misstänka att kvinnor, som ju måst anpassa sigtill ett arbetsliv skapat av och för män, ständigt arbetar medmindre marginal till sitt ''fysiska maximum'' än män och attdetta avspeglar sig i sjukdomar och arbetsskador.Sjuk för att orka jobba! ?På senare år har forskning om coping-sjukfrånvaro visatpå nya förklaringar till korttidsfrånvaro.Copingbeteende kan närmast beskrivas somsjukfrånvaro som kan ha en avlastande och därmedhälsobefrämjande effekt. Man stannar hemma från jobbeten eller utan att man är direkt sjuk, för att manska orka med sitt arbete.Ett antal studier har visat att teorin om den här sortenskorttidsfrånvaro gäller och att det snarare kan vara enstressig och psykiskt pressande arbetssituation som orsakarkorttidsfrånvaro än en bristande arbetsmoral som iblandhörs i debatten. Inte oväntat finner man att coping-beteendet ökar i högkonjunkturer och att det förekommeri större utsträckning hos kvinnor.Den psykiska arbetsmiljön har glömts bortDen psykiska arbetsmiljön -- hur man mår på jobbet --är en del av arbetslivet som måste lyftas fram när man skaförbättra arbetsmiljön. Den psykiska belastningen är störstför de människor som har litet inflytande över arbetetsamtidigt som den yttre pressen är hård. Detta gäller oftaför de jobb där kvinnorna finns.En ständig känsla av att inte räcka till, att ensarbetsinsats inte värderas, tvingar in många kvinnor i enarbetslivets negativa spiral, som får effekter på bådesjälvförtroende och hälsa. I undersökningar somKommunalarbetareförbundet gjort, har man konstaterat attkvinnorna i kommuner och landsting har en betydligthårdare psykisk arbetssituation än männen.Andra delar av den psykiska arbetsmiljön är mobbing,sexuella trakasserier och hot om våld. I en undersökning avJämO () 1987 redovisades attvar fjärde LO-kvinna utsatts för olika former av sexuellatrakasserier. Det finns en oroande tendens i samhället ,att det blivit mer accepterat -- inte minst i massmedia -- medanspelningar på kvinnor, sex och våld.Många kvinnor arbetar också i arbetssituationer sominnebär risk för hot om våld. Dit hör t.ex. personal inomhemtjänsten där riskerna ökar i takt med att nya grupperomfattas, t.ex. psykiskt sjuka och missbrukare, samtsocialtjänstens personal. Men problemen finns även inomserviceyrken, på banker och i affärer. sker minstett rån i , och antalet ökar.FörtidspensioneringarnaFörtidspension har ofta en koppling tillarbetsmiljöfrågorna. Yrken med en hög andelförtidspensionärer kan därför ge en indikation på brister iarbetsmiljön.Högst andel förtidspensionärer i förhållande tillyrkesverksamma finns inom följande områden: lokalvård,textil, sömnad, järnbruk, metall- och smidesindustri,gjuteri- och verkstadsindustri, byggnadsarbete samt övrigindustri.Kopplingen långtidssjukskrivning--brister i arbetsmiljönär tydlig. De långa sjukskrivningarna har ökat kraftigt förkvinnorna och har ett högre tal än för män.När det slutligen gäller dödsolyckor som följd avarbetsplatsolycksfall (exkl resa till/från arbete) har denårliga siffran varit relativt runt 100 personer.De aktuella dödstalen i arbetsskadestatistiken visarhögst dödstal för följande yrken: egenföretagare (främstjord/skogsbrukare), industriarbetare och chaufförer.Sammanfattningsvis är bilden entydig:antaletarbetsskador ökarkvinnors andel bland de arbetsskadadeväxerförslitningsskadorna i nacke, axlar, rygg och armarär fortfarande en betydande del av arbetsskadornakvinnor utsätts för de största riskerna inom yrkena städare,montörer inom elektronikindustrin, verkstadsmekanikersamt vård och omsorg (främst hemsjukvården)för män ärrisken störst bland slakt- och charkuteriarbetare,flyttkarlar, jordbrukare och gjuteriarbetare samt byggnads-och industriarbetarede psykosociala problemen påarbetsplatserna ökar.Det finns omkring 150 myndigheter ochorganisationer som arbetar med olika former av utåtriktadarbetsmiljöverksamhet. Det finns oerhördakunskapsbanker i om arbetsmiljöfrågorna. Detfinns ca 120.000 aktiva skyddsombud. Inom lagstiftningenär den bärande tanken samverkan och samarbete mellanarbetstagare och arbetsgivare för en bättre arbetsmiljö.Det är inte kunskap och information som saknas.Det är makten att använda kunskapen som saknas.Nu måste lagarna stärkasSjukstatistiken talar sitt tydliga språk. Arbetsmiljön hartotalt sett blivit sämre i . Denslutsats man måste dra av den växande förslitningen avarbetskraften är att makten över arbetsmiljön måsteförskjutas från arbetsgivaren till de anställda ochfackföreningarna. Det är den garantin som behövs för attarbetsmiljön radikalt ska kunna förändras och denuppåtriktade kurvan i arbetsskadestatistiken vändas neråt.Detta måste tydliggöras genom en reformeradlagstiftning och genom en förnyad och moderniserad,effektiviserad, tuffare och mer sanktionsbenägentillsynsverksamhet från statens sida.Vänsterpartiets förslagVänsterpartiet ställer följande krav för en förbättradarbetsmiljö:1. Omfattande förändringar av Arbetsmiljölagen ochMedbestämmandelagen för förstärkningar avfackföreningarnas och de anställdas makt och inflytandeavseende arbetsorganisation, arbetstider, arbetstempo,personalstorlek, ventilation, ljudnivå, temperatur samtanpassning av arbetsplatsen i övrigt efter den anställdesförutsättningar. I lagstiftningen måste ske ett närmandemellan skyddsarbetet och det övriga fackliga arbetet.2. Skyddsombuden har en nyckelroll på vägen mot enförnyad arbetsmiljö. föreslår därför:Utökad stoppningsrätt för skyddsombuden vad avserlångsiktig risk för ohälsa och arbetsskador beroende påarbetets uppläggning och organisation.Utökad stoppningsrätt för skyddsombud när detföreligger risk för hot från företaget mot den yttre miljön.En helhetssyn på miljön är nödvändig liksom en helhetssynpå människors livsförhållanden.3. Ett klart och entydigt förbud mot individuellt ackordbör införas lagstiftningsvägen. Bestämmelserna måsteockså innebära att förbudet ej får kringgås genom ändradearbetsmetoder och ändrad arbetsorganisation så att sammaarbetssituation och tempo behålls. Arbetsskade- ochsjukfrånvarostatistiken visar entydigt att löneformen ärdirekt farlig för arbetskraften.4. Kostnaderna för dålig arbetsmiljö i form av frånvaro,skador och förtidspensionering skall lyftas fram i företagensoch förvaltningarnas redovisningar i form av en obligatoriskpersonalekonomisk redovisning. Vi anser också attprincipen att premiera bra arbetsmiljöer och straffa dåligasådana genom differentierade arbetsgivaravgifter är riktig.Differentieringen ska vara så stor att den blir kännbar.5. En central kunskapsuppbyggnad avseendearbetsskador och dåliga arbetsmiljöer måste ske i syfte attstärka arbetsmiljöarbetet. ISA-systemet inomArbetarskyddsstyrelsens ram finns redan men behöverutvecklas ytterligare för uppbyggnaden av en samordnadarbetsskadestatistik. Det måste göras möjligt att enkeltfölja vilka arbetsplatser och yrken som har en förhöjdsjukfrånvaro eller skadefrekvens.Som omnämnts tidigare måste också metoder tas framför att mäta skillnader i relativ belastning mellan kvinnoroch män.6. Resurstillskott till yrkesinspektionenFörutsättningarna för yrkesinspektionernas verksamhethar ändrats påtagligt och i Arbetsmarknadsdepartementetsbudgetbilaga redovisas att den förändrade inriktningen(koncentration till de sämsta arbetsställena) ochminskningen av personal fått konsekvenser föryrkesinspektionen. Antalet arbetsställebesök har minskatfrån ca 62 000 /88 till ca 38 000 budgetåret1990/91. har andelen föreläggandenfördubblats och andelen inspektionsmeddelanden meddokumenterade krav ökat från 22 till 39 %.Vi anser inte att denna situation är acceptabel utantillstyrker arbetarskyddsstyrelsens förslag om erforderligamedel till 50 nya tjänster.7. Utökade resurser till samordnar bl.a. den statligaforskningen på arbetsmiljöområdet.Institutet ansvarardessutom för företagshälsovårdsområdet. I takt med deökande arbetsskadorna växer vikten av en fungerandeföretagshälsovård. Institutet vidareutbildar företagsläkare,skyddsingenjörer m fl och ger en kvalificeradintroduktionsutbildning inom företagshälsovårdssektorn.Vi avslår inte i detta läge regeringens förslag att avvecklastatsbidraget till företagshälsovården. I stället kräver vi attriksdagen fattar beslut om att en obligatoriskföretagshälsovård införs så att verksamheten utvecklas tillatt omfatta alla arbetare.Utökade resurser förinformation. Institutet informerar om sinaforskningsresultat, vilket är nödvändigt om forskningenockså skall komma till praktisk användning ute påarbetsplatserna. lagts nedökar behovet av ytterligare resurser till information.Hybrid-DNA-delegationens verksamhet går över institutetsbudget. För dess ändamål krävs en utökning av anslaget ibudget.Utökad skyddsutbildning. Vänsterpartietförespråkar en utökning av den kvalificeradeskyddsombudsutbildning som bedrivs i enganska liten skala. föreslår dessutom attinstitutet tilldelas extra resurser för att kunna anordnasärskilda kurser i ergonomi.För ovan beskrivna ändamålföreslår att tillförsytterligare 4 miljoner kronor.8. Kvinnors arbetsmiljö Att förbättra arbetsmiljön ärytterst en fråga om makten över arbetet. Det är en kampsom måste drivas tillsammans av både kvinnor och män.Men kvinnorna måste dessutom föra ytterligare en kamp.En kamp om en förändrad maktstruktur i samhället,så att de specifikt kvinnliga värdena jämställs med den idagrådande manliga . Omsorg om människor ärviktigare än omsorg om maskiner.Kvinnors kunskaperoch färdigheter måste uppvärderas. Flera arbetsplatsstudiersom gjorts pekar på att den största orsaken till kvinnorsunderordning är att arbetsplatsen på olika sätt är anpassadtill en manlig arbetare och utifrån manliga normer. Detbehövs en förändrad arbetsorganisation -- framför allt inomden offentliga sektorn.Det behövs forskning kringspecifikt kvinnliga arbetsmiljöproblem. Varför tar det sålång tid att införa tekniska förbättringar och rationellaarbetsmetoder inom kvinnodominerade områden avarbetslivet? Forskningen behöver utvecklas om kvinnligaarbetsmiljöer inom vård och omsorg liksom omskiftarbetets effekter på kvinnor. Det finns studier som t.ex.pekar mot att det finns en ökad risk för missfall hos kvinnorsom arbetar skift.Det behövs mer forskning omkring arbetsmiljönseffekter på kvinnan och barnet under graviditeten.Fortfarande är det kvinnans privata bekymmer om fostrettar skada av arbetsmiljön. De gränsvärden som sättsför farliga ämnen i arbetslivet gäller nästan uteslutande förvuxna människor trots att man vet att fostret är mycketkänsligare för gifter än modern. anser attkvinnor i fertil ålder ska ha rätt till omplacering om det finnsminsta risk att arbetsmiljön kan vara skadlig för fostret. Närdet gäller specifika kvinnoproblem sommenstruationsstörningar med svåra smärtor och blödningarär det fortfarande ett tabubelagt område, där sambandenmellan störningar och brister i arbetsmiljö ocharbetsförhållanden inte är klarlagda. De försämringar somgjorts i sjukförsäkringen drabbar kvinnor med dessaproblem hårdare än andra. kräver i annanmotion att sjukförsäkringen återställs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagstiftning på arbetsmiljöns ocharbetsrättens områden,2. att hos regeringen begär förslag om endifferentierad arbetsgivaravgift i enlighet med vad somanförts i motionen,13. att till för budgetåret1992/93 anvisar . utöver vad regeringen harföreslagit för ytterligare 50 yrkesinspektörer,4. att till /93 anvisar . utöver vad regeringen harföreslagit till de ändamål som anges i motionen,5. att hos regeringen begär förslag omlagstadgad obligatorisk företagshälsovård i enlighet medvad som anförts i motionen,6. att -- om yrkande 5 avslås -- avslårregeringens förslag att avveckla det generella statsbidragettill företagshälsovården .