mot · GF02Fi72 · 1992-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition) I regeringsställning lyfte socialdemokraterna fram detförebyggande folkhälso- och arbetsmiljöarbetet och denaktiva rehabiliteringen i arbetsmarknads- ochsocialpolitiken. Bakgrunden var främst ökningen av det s.k.ohälsotalet. var ohälsotalet perförsäkrad. hade siffran stigit till 46,6 dagar.Brister i arbetsmiljön försämrar människors hälsa ochdriver upp kostnaderna i försäkringen. Här finns två storaproblem. Först det mänskliga -- att drabbas av skada,lidande och utestängas från arbetsgemenskapen. För detandra en kostnadsutveckling i social- ocharbetsskadeförsäkringen som hotar betalningsförmågan idet generella trygghetssystemet.Det ligger nära till hands att drabbade börjar ställa in sigpå en tillvaro utanför arbetslivet. Lång bortvaro frånarbetet leder till svårigheter att komma tillbaka i jobb.Sjukbidrag och förtidspensionering blir då alternativet.SammanfattningDet är angeläget att göra en kraftsamling påförebyggande och rehabiliterande insatser för att minskamänskligt lidande och sänka kostnaderna i försäkringen.Ryggproblemen svarar för av alla sjukskrivningar ochmedför lidande, ofta onödigt, för många människor.Statens Beredning för Utvärdering av MedicinskTeknologi, SBU, har i en rapport på uppdrag av densocialdemokratiska regeringen avslöjat brister och visat påvägar till förändring.I vårt alternativ till kompletteringspropositionen fårlandstingen mer än i regeringensförslag. Detta bör möjliggöra en kraftfull satsning frånlandstingen för att mildra ryggproblemen.Ett genomförande av SBUs förslag skulle minskamänskligt lidande och enligt SBUs beräkningar,kunna leda till en samhällsekonomisk besparing på drygt 4miljarder kronor.Den nya rehabiliteringen växer nu framDen tidigare socialdemokratiska regeringen vidtog enrad åtgärder med syfte att förbättra folkhälsa ocharbetsmiljö, att förstärka rehabiliteringsinsatser och hållaigen kostnadsökningarna i social- ocharbetsskadeförsäkringen.I syfte att åstadkomma förbättringar av arbetsmiljönskapades Arbetsmiljöfonden och Arbetslivsfonden.Arbetsgivaren har ett ansvar för att den anställdasrehabiliteringsbehov klarläggs. har fåtten aktivare roll genom att kunna köparehabiliteringstjänster. Reglerna i sjukförsäkringen harändrats så att ekonomisk ersättning utgår vid rehabilitering.Detta är principiellt viktiga förändringar. harsocialförsäkringen varit uppbyggd kring ekonomiskt skyddvid sjukdom, arbetsskada, handikapp, ålderdom.Ersättningen har utgått först när t.ex. sjukdom inträffat.Pengarna i sjukpenningen har inte kunnat stimulera attförebygga ohälsa. Man drarkonsekvenserna av sambanden mellan brister i arbetsmiljönoch ohälsan.Kunskap om bristerna i arbetslivet och hur de påverkarsjukskrivningsmönstret behöver systematiseras.Arbetsmiljörapporter måste utarbetas av arbetsgivarna iform av rehabiliteringsutredningar och ställas tillförsäkringskassans förfogande. Arbetsgivarens ansvar förde anställda ökar påtagligt. Sammantaget innebär detmöjligheter att på ett annat sätt än tidigare förhindrautslagning i arbetslivet.De fackliga organisationerna har länge drivit påförändringar i arbetsmiljön och arbetsplatsorganisationen.De här förändringarna är i linje med deras önskemål. Detär viktigt med ett starkt fackligt engagemang i den nyarehabiliteringen för att åstadkomma bred uppslutning ochgenomslag.Vad kan ytterligare göras?Rehabilitering kräver såväl medicinska som sociala ochyrkesinriktade åtgärder. Vi socialdemokrater anser attytterligare insatser kan göras avseende den medicinska ochsociala rehabiliteringen.Mot bakgrund av sjukvårdens expansion ochkostnadstrycket i sjukförsäkringen är det naturligt att frågorom effektivitet och god hushållning lyfts fram. Landstingenprövar nu också nya styrmodeller. Men organisatoriskaförändringar löser inte ensamt grundläggande frågor omsjukvårdens effektivitet.Den medicinsk-tekniska utvecklingen driver fram nyabehov och vårdmöjligheter. Det krävs därför kunskaper omfaktisk resursförbrukning och effekt av behandlingar.Ytterst hänger sjukvårdens och rehabiliteringensframgångar samman med om de metoder som tillämpas föratt diagnostisera och behandla patienter ger önskvärd nyttaoch därmed är effektiva.Kunskaperna är bristfälliga om vilka behandlings- ochrehabiliteringsmetoder som är framgångsrika inomsjukvården. När det gäller kostnadseffektiviteten i olika sättatt bedriva sjukvård eller i val av medicinska teknologier ärkunskapsnivån ytterst låg. Sjukvårdsledet har hitintillsunderskattats när besparingar sökts i socialförsäkringen.Ont i ryggen -- ett folkhälsoproblemSBU bildades för att granska sjukvårdensbehandlingsmetoder.SBU har i sina rapporter, påvisat brister ibehandlingsmetoder, anvisat förändrade rutiner ochdärmed möjliggjort besparingar i vård och försäkring.SBUs första rapport behandlade prover och rutiner införplanerade operationer. Förändrade rutiner har lett till enbesparing på 50 milj.kr. per år.I en annan rapport utvärderas behandlingsmetoder förproblemet ont i ryggen. Detta är en stor och viktig rapportsom belyser sambanden mellan arbetsmiljö, sjukvårdensbehandlingsmetoder och kostnaderna i bl.a.socialförsäkringen. Brister i arbetsmiljö och ibehandlingsmetoder leder till onödiga kostnader iförsäkringen och i produktionsbortfall.30 % av alla sjukskrivningar i beror på ont iryggen. Genom att tillämpa rätt behandling och åtgärdabrister i arbetsmiljön kan de samhällsekonomiskabesparingarna, enligt SBU, bli i1991 års prisnivå. Detta framgår av tabellen nedan.Samhällsekonomiska effekter av förbättratomhändertagande av problemet ont i ryggenMilj. kr.Minskad sjukskrivningstid3 350Minskad förtidspensionering915Ökade driftskostnader220Nettobesparing prisnivå4 045De stora ekonomiska konsekvenserna försocialförsäkringen kan också belysas genom att jämföraförlorade arbetsdagar på grund avarbetsmarknadskonflikter och sjukskrivning på grund avont i ryggen.Strejker och lockouterSjukskrivningOnt i ryggen 19804 478 50096 467 0007 000 000198356 90082 440 00013 000 000198714 700103 056 00029 000 000För att ytterligare belysa ryggsjukdomarnas storaomfattning kan nämnas att var antaletarbetsskadeärenden för den här gruppen ca 40 000 fall. Detta visar att sådana förändringar iarbetsmiljön och behandlingsmetoderna som förordas iSBUs rapport också kan dämpa kostnadstrycket påarbetsskadeförsäkringen.Vi socialdemokrater anser att ''Ont iryggen'' bör utnyttjas för att mildra mänskligt lidande ochgöra besparingar i såväl social- somarbetsskadadeförsäkringar.SBUs studie visar att ryggarna inte har försämrats ochatt det inte blivit fler och tyngre arbeten men att det finnsbrister i behandlingsmetoder och att antalet monotonaarbeten troligen ökat.SBU-studien bygger på 1 300 studier, varav 600 gjorda efter 1985.Arbetstyngd, fysisk kondition, muskelstyrka, rörlighet,ålder och kön spelar ingen större roll för ryggont.De påvisbara orsakerna är för tunga lyft, felaktiga lyft,samt ensidiga och monotona arbetsmoment. Viktigafaktorer är graden av trivsel i arbetet, relationer tillarbetskamrater och ledningspersonal samt arbetsmiljön.Bristerna i arbetsmiljön innefattar fysisk belastning,mentala belastningar och arbetsorganisationensuppbyggnad. Det senare är centralare än man hitintillstrott.SBU-studien hävdar att de flesta diagnoser saknarvetenskaplig relevans och av de drygt 40behandlingsmetoder vilka tillämpas i gör de flestainte avsedd nytta.Den mest tillämpade behandlingsmetoden är vila ochtabletter. Studien visar att detta kan vara direkt felaktigtoch motverkar sitt syfte -- rörelser behövs. Sjukskrivningleder lätt till inaktivitet, depression och efter en tidointresse för rehabilitering. Därför behövs tidig vård ochrehabilitering.SBU-studien anför bl.a. följande:Systematiska aktiverings- och funktionsträningsprogramkopplade till förändringar av den fysiska och socialaarbetsmiljön har i flera studier visat sig ha god effekt ochgett tidigare återgång i arbete, kortare sjukskrivning --också på -- samt minskat smärtbeteende ochminskat kroniskt lidande. Sådana program består oftast avflera olika delar. Däri bör ingå en noggrann anamnes ochkroppslig undersökning, kartläggning av ryggbesvärensrelation till patientens fysiska arbetsmiljö och psykosocialaarbetsförhållanden samt psykologiskt stöd och systematiskrörelseträning. En generell tillämpning av sådana programi hela landet innebär en förbättring för patienterna och kansamtidigt ge samhällsekonomiska besparingar. Dessabesparingar kan för hela landet vara så höga som 4 miljarderkronor om man uppnår samma resultat som uppvisatsi lokala försök med sådana program i Sverige.Mot den här bakgrunden förordar vi socialdemokrateratt åtgärder vidtas för att både förbättra situationen förmänniskor med ont i ryggen och för att spara pengar isocialoch arbetsskadeförsäkringen.Genom socialdemokratins kommunalekonomiskaaternativ tilldelas landstingen merän enligt regeringens kompletteringsproposition. Detbetyder att landstingen ges bättre förutsättningar att klarasina åtaganden inom sjukvården. Detta ökade ekonomiskautrymme bör också finansiera de relativt begränsademerkostnader som faller på landstingen för att kunnaförverkliga SBUs program för ont i ryggen.Vi socialdemokrater har också föreslagit mer resurser tillSBU än regeringen. SBU bör kunna medverka på länsvisakonferenser och berätta om sin studie i syfte attåstadkomma ett praktiskt genomförande ute i landet.SBU bör kunna ta fram en modell förresultatuppföljning -- så att resultaten länsvis kan avläsasliksom besparingseffekterna på sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen. Resultaten bör kunna redovisas isamband med de årliga kommunalekonomiskaöverläggningarna mellan regeringen ochkommunförbunden.Regeringen bör i överläggningar med arbetsmarknadensparter, och () förvissa sig om stöd för en satsning på åtgärder förhälsa och besparingar i försäkringen.Psykisk hälsaVi socialdemokrater återkommer med en motion som påmotsvarande sätt kan förbättra hälsan för psykiskt stördaoch åstadkomma besparingar isocialförsäkringen. av alla förtidspensioner under har psykiskstörning som orsak. Unga psykiskt störda kan felaktigtförtidspensioneras till ensamhet och ett liv utanförarbetsgemenskapen.Kartläggningar inom psykiatriutredningen visar att av dem som får förtidspension eller sjukbidrag skullehaft bättre funktionsförmåga med bra utformad och tidigtinsatt rehabilitering. Andra siffror visar att en stor del överhuvud taget inte erbjuds rehabilitering. Här finns revor ivälfärden för en utsatt grupp människor.De totala kostnaderna för psykiskt störda medsjukbidrag och förtidspension beräknas till omkring 13miljarder kronor. Det finns möjligheter att både förbättrade psykiskt stördas situation och göra besparingar iförsäkringen. Detta kan ske genom att tillämpa den s.k.arbetslinjen också för denna utsatta grupp i samhället.Vi socialdemokrater vill fortsätta arbetet med attutveckla en sammanhållen politik för arbetslinjen, iarbetsskade- och socialförsäkring, inom socialtjänst,sjukvård och arbetsförmedling. Huvudvägarna blirföljande:Aktiva insatser för bättre folkhälsa och bättrearbetsmiljö.Metoder för bättre rehabilitering inomarbetslivet, sociala området och inom medicinen.Aktivering av social- och arbetsskadeförsäkringen samtutvärdering av sjukvårdens behandlingsmetoder.Målet är att åstadkomma förbättringar av arbetsmiljönoch rehabiliteringen som kan ge ett bättre liv för enskildamänniskor och besparingar inom social- ocharbetsskadeförsäkringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för bättre folkhälsa,bättre arbetsmiljö, bättre rehabilitering och godsamhällsekonomi.