mot · GF02Fi42 · 1992-05-11 00:00:00 — Annat hade det ju varitom det varit ett rent förslag från Ny Demokrati.Huvudprinciperna för ett enklare och bättre system sominte bara omfattar sjukpenningförsäkringen utan även vissaandra socialförsäkringar är följande.ENKELT OCH MOTIVERANDE av lönen kan man bara få för arbete och vidarbetsskada, förorsakad av grov försumlighet.90% av lönen kan endast utgå vid aktiv,yrkesinriktad rehabilitering, arbetsmarknadsutbildningmed klart sikte på arbete, beredskapsarbete och somgarantilön (efter konkurs) om man verkligen jobbar.80% utgår vid sjukdom, arbetsskada, vård avbarn, arbetslöshet och garantilön utan arbete.Ju aktivare man är desto högre ersättning. Det lönar sigalltid att arbeta. Det finns självrisk i alla systemen eller hurman nu vill uttrycka det.De första två veckorna föreslås ersättning utgå med67%. Man får så att säga betalt av tre. Nivånkan givetvis diskuteras, men den är i varje fall överminiminivån enligt internationella konventioner.Varför ? Detta sammanfaller med den s karbetsgivarperioden.UPPMANAR INTE TILL FIFFELErsättningsnivåerna är desamma vid sjukdom,arbetsskada eller vård av sjuka barn.Överallt är taket 7,5 basbelopp.Efter två veckor utgår ersättning respektive90% vid aktiv rehabilitering.Det bör finnas en sammanläggningsregel om någon blirsjuk på nytt inom 14 dagar.JÄMFÖR MED KARENSDAGAR!Systemet med karensdagar påverkar definitivt vad somsker dag 1 och 2 och möjligen -- på ett negativt sätt -- dag 3.Förslaget har alltid effekt, dvs att det lönar sig alltid attarbeta respektive att vara aktiv.Det blir rättvisare och drabbar jämnare. Karensdagardrabbar enbart korttidssjuka.Det torde få ungefär samma effekt i hög- ochlågkonjunktur. I en överhettad högkonjunktur kan manräkna med ganska ordentlig effekt av karensdagar men ilågkonjunktur, när folk är rädda om sina arbeten, slårkarensdagarna mera koncentrerat mot de faktiskt sjuka.Vårt förslag borde kunna bli en reform som kommer föratt stanna. Rättvisan skulle göra att både arbetsgivare ocharbetstagare accepterar den.Försäkringskassans undantag blir inte mera omfattandeän (och mindre omfattande än vid ).Upplägget borde göra det lättare att ändraarbetsskadeförsäkringen och därigenom göra nödvändigabesparingar i LAF. är ett mycket stortproblem, det vet alla finansministrar, oberoende av färg.GARANTILÖNENVi har i en tidigare motion föreslagit att motsvarandesystem med 80- resp 90- procentsnivån införs i garantilönvid konkurs. Även här sätts taket vid 7,5 basbelopp. (x 7,5 x 33 700)/12 = per månadkommer att utgå i max 6 månader. Man kommer då runtmissbruket hos mindre nogräknade personer att ge sig själven hög lön, som raskt blir garantilön i 6 månader.BESPARINGDe besparingar som görs fördelas på följande sätt:Sjukskrivning (), 1.8 miljarder/år, gårtill arbetsgivarna.Resten går till statliga försäkringssystem och väntas geungefär följande:80% för sjukskrivning ca, 1,8 mrd 80%vid arbetsskada ca 2,0 mrd resp vid vård av barn0,35 mrd vid arbetslöshet ca 1,5 mrd resp 90%vid garantilön cirka 0,5 mrd Sammanlagt 6,15 mrdFör statskassan blir besparingen alltså drygt 6,0miljarder kronor.MOTIVATION ÄR VIKTIGÄndringar i socialförsäkringen får givetvis inte leda tillökade kostnader för företagen. Arbetsgivarperioden ochdet ökade rehabiliteringsansvaret för arbetsgivarna har defacto ökat arbetsgivarnas kostnader. Likaså det avskaffadebidraget till företagshälsovården. Förslaget täcker ävendessa aspekter.Om skall få ett långsiktigt, stabiltsocialförsäkringssystem måste det finnas:Motivation för arbetsgivarna att skapa bästa möjligaarbetsförhållanden för medarbetarna.Motivation för medarbetarna att göra sitt bästa påjobbet.Motivation för sjuka och arbetsskadade att så snabbtsom möjligt jobba sig tillbaka till arbetslivet.Med ett motsatt system som -- det vet vi ju alla -- kanresultera i högre ersättning vid frånvaro än vid närvaro, kanvi i allmänt oförstånd börja skapa socialfall, som såsmåningom inte går att rehabilitera. Vem vill det?Det aviserade regeringsförslaget leder de facto till enhögre beskattning av företagen. Vilket regeringsparti hadedet på sitt valprogram? Ny Demokrati är glasklar på denpunkten. Arbetsgivaravgifterna måste ned så attkonkurrenskraften, och därmed sysselsättningen, ökar.Till sist måste alla påminnas om att kollektivaförsäkringssystem finansieras av folk och inte av staten. Dethandlar alltså inte bara om utbetalningar utan om ännustörre inbetalningar... För del.VÅRT FÖRSLAGVi föreslår alltså att huvudprinciperna försjukpenningförsäkringen och andra sociala bidrags- ochtrygghetssystem ändras i enlighet med vad vi förordat. Viföreslår att reformeringen av socialförsäkringssystemetbedrivs med högsta prioritet. Reducerad sjukpenning ochföräldrapenning, inklusive tillfällig föräldrapenning, skulledå kunna införas redan fr o m den 1 januari 1993.Inkomstrelaterade barnbidragVi har i en tidigare motion visat hur man på ett enkeltsätt kan ändra barnbidragssystemet så att barnbidrag inteutgår för barn till miljonärer som riksdagsman i . Systemet bör kunna genomföras redanunder budgetåret och ge en besparing på 1,2 miljarderkronor. Även flerbarnstilläggen måste ifrågasättas.Bättre resursutnyttjande inom sjukvårdenVi upprepar våra tidigare krav att landstingsmonopolenoch Dagmarreformen bör avskaffas. Dessutomåterkommer vi med vårt tidigare förslag om ett effektivareutnyttjande av sjukhusen. Förslagen kan ge storabesparingseffekter.Genom att avskaffa landstingsmonopolet, vilket börkunna ske redan under kommande budgetår, ochDagmarreformen och genom att återinföra den friaetableringsrätten för läkare kan man faktiskt åstadkommaen besparing på upp emot per år.Ett system med fri etableringsrätt förprivatpraktiserande läkare kommer att innebäraavsevärda besparingar. Under det kommande budgetåretblir dock besparingen lägre om systemskiftet kommer tillstånd, men upp mot 1 miljard kronor.Det bundna fysiska kapitalet inom svensk hälso- ochsjukvård uppgår till . började man inom industrin inse de stora kostnadersom det bundna kapitalet medförde. Man vet av erfarenhetatt den årliga besparingen vid neddragning av det fysiskakapitalet uppgår till av det bokförda värdet påkapitalreduktionen. Till detta kan läggas 10--av detbokförda värdet på kapitalreduktionen i reduceraderäntekostnader. Vid en neddragning av det fysiska kapitaletpå exempelvis sjunker kostnaderna följaktligenmed 35--!Det fysiska kapitalet i sjukvården består av framföralltav byggnader och diverse medicinteknisk utrustning typdatortomografer, röntgenkameror, ultraljudsapparatero.s.v. Mot bakgrund av den låga nyttjandegraden avanläggningar och utrustning kan man på goda grunder antaatt man kan öka nyttjandegraden med en femtedel. Då kanman dra ned på kapitalet med en femtedel, det vill säga med30 miljarder. Kapitalet kostade som sagt per åroch besparingen blir alltså 12 miljarder . Om man tardet lugnt, vilket landstingsbyråkrater ofta gör, kan mangöra denna neddragning . Då spar man år ett 2,5miljarder kronor, år två spar man 5 miljarder, år tre 7,5o.s.v.Bidrag till barnomsorgKostnadsutvecklingen för barnomsorg i form av daghemär oroande. Skillnaderna i kostnader mellan olikakommuner och mellan olika daghem i samma kommun kanvara mycket stora. Skillnaderna kan ha flera orsaker, meni allt för många fall handlar det om skillnader på grund avbristande kostnadsmedvetande och följaktligen bristandekostnadseffektivitet. På en del håll tycks man varakostnadseffektiv, på andra inte alls. Kommunerna måste nusätta kostnadseffektiviteten i förgrunden.Skapa nya ålderdomshemOmkring av alla medborgare här i landetbehöver någon form av hemsjukvård eller äldreomsorg.Det har visat sig att vård på ålderdomshem är betydligtbilligare än hemsjukvård. Många äldre vill dessutom gärnabo på ålderdomshem. Om de äldre bodde på ålderdomshemså skulle man spara ca per person och år i totalomvårdnadskostnad eller totalt ca . Omvi förutsätter att hälften av dessa vårdkrävande inte villflytta till ålderdomshem utan vill fortsätta att bo kvarhemma så blir besparingen ca 1,6 miljarder kronor.Idag är det brist på ålderdomshemsplatser. Menoutnyttjad kapacitet finns på hotell och andra byggnadersom ganska snabbt kan ändras till väl fungerandeålderdomshem. Dessutom bör det finnas godaförutsättningar för privata initiativ att driva ålderdomshem.Kostnaden per dag skulle kunna nedbringas från ca 2 000kronor per person till hälften eller ca . Redanunder /93 bör man kunna komma igång ibetydande omfattning med de nya ålderdomshemmen.Besparingen under budgetåret bör bli 0,8 miljarder kronor.Anslagsposten Bidrag till service och vård bör därförkunna minskas med ett motsvarande belopp.InfrastrukturenUnderhållet av statliga vägar och järnvägar har somregeringen skriver i sin kompletteringsproposition bliviteftersatt under en följd av år pga brist på medel.Skattemedel som kommit från trafiksektorn har i allt förstor del tillförts den övriga offentliga sektorn.Regeringen säger också att det är de större vägarna somfått de största anslagen för att öka framkomligheten ochtillväxten. Dessutom konstaterar regeringen att det är demest trafikerade järnvägarna som prioriterats med medelför att öka framkomlighet och kapacitet samt för attförbättra dessa järnvägars standard. Denna politik tycker viär bra.Regeringen vill i sin kompletteringsproposition i storomfattning prioritera infrastrukturen på de mindre vägarnaoch på vissa järnvägar. Detta tycker vi inte är bra förtillväxten som regeringen eftersträvar. Dock kan viacceptera regeringens förslag då vi efter kontakter mednäringslivet förstått att även de små vägarna har blivit i alltför stor omfattning eftersatta. Näringslivet har svårt att påett rationellt sätt få fram råvaror till sina fabriker när manmåste lita på det mindre vägnätet.I princip tycker vi att regeringen främst bör anvisa medeltill investering i ett vägsystem med hög standard mellan vårastorstäder. Flaskhalsarna skall byggas bort. Regeringen hari sin regeringsförklaring sagt att ett stabiltsammanhängande motorvägssystem skall prioriteras mellanstorstäderna. Detta skall man hålla fast vid. Det är vidinvesteringar i detta vägsystem som vi kan få en tillväxt iekonomin som främjar alla svenskar. Det är nämligen härde flesta industrierna och människorna bor.Snabbjärnvägsutbyggnad från till Sundsvallskall högprioriteras.Ny Demokrati tycker inte att regeringensinfrastruktursatsning i kompletteringspropositionen ärtillräcklig för att öka sysselsättningen. Denna visshet har vifått genom att höra på och läsa rapporter där samtligaframstående experter entydigt hävdar attinfrastrukturinvesteringar skapar snabb och riktigsysselsättning som vi så hett eftersträvar. Bra vägar ochjärnvägar skapar som vi tidigare nämnt inte barasysselsättning utan skapar också tillväxt i ekonomin.Dessutom sparar bra vägar liv och mänskligt lidande.Miljön är den stora vinnaren när vägar blir mindre backigaoch kurviga. Bra infrastruktur är grundbulten i ett moderntsamhälle.Vi föreslår att ytterligare 2 anslås tillinfrastruktursatsningar för sysselsättning och tillväxt.Tillsammans sålunda 4 . Det kompletterandeanslaget kan med fördel finansieras med medel frånarbetslivsfonden, vilka medel i nuvarande form inte främjartillväxten och sysselsättningen. Ytterligare ca 3 000personer kan erhålla anställning, alltså tillsammans ca 6 000personer.MiljönMed undantag av nedanstående instämmer NyDemokrati i huvudsak med regeringens uppfattning ochavvaktar de i propositionen nämnda kommande förslagenmed intresse. Vi kommer då att närmare precisera vårasynpunkter.I propositionen nämns att miljövänliga drivmedel skallgynnas. Styrning mot detta avses åstadkommas medekonomiska styrmedel. Vi sympatiserar med tanken.Utsläppen av koldioxid från fordon som drivs av medelfrån fossila källor i en konventionell förbränningsmotor kanemellertid endast marginellt minskas med hjälp av tekniskutveckling. Användning av biologiskt framställt bränsle kanvara en framkomlig väg. Det finns redan dieselbränsle somframställs av rapsolja, vars värde ur miljösynvinkel börprövas, speciellt för kollektivtrafiken i tätorter. Regeringenbör återkomma till med förslag till främjande avvidare utveckling av sådana produkter.För att helt komma bort ifrån utsläpp avkoldioxid från trafiken behövs det ett helt nytt tänkande.Ny Demokrati anser att skall främja andraalternativ. Eldrivna bilar och fordon med vätgasmotorer ärexempel på framtidens transportmedel. Även om dessaligger fram i tiden bör man redan nu bana väg ochytterligare uppmuntra sådana innovationer. Nya regler somskattemässigt gynnar helt rena fordon bör prövas.Regeringen bör därför till återkomma medförslag till ändringar i gällande avgaslag.Ny Demokrati har tidigare i sin särskilda miljömotionEn ny miljöpolitik lämnat förslag om sopsortering i hushåll,inom offentliga sektorn och i näringslivet. Det är hög tid attnågot görs åt det växande sopberget. Det som kanåtervinnas bör självfallet återvinnas. Det som kan brännasoch ge ett energitillskott bör avskiljas för det ändamålet.Annat kan återföras till naturens kretslopp. Målet bör varaatt endast det som inte kan användas på ett vettigt sättslängs. Det strider mot det sunda förnuftet att elda medkorv och andra matrester men slänga rent brännbart trä påsoptippen. Sunt förnuft måste in i miljöpolitiken. Med suntförnuft kan man också få en klok avvägning mellan olikaintressen. Miljöministern och övriga i regeringen tvekaralltjämt men något måste faktiskt göras.TuristpolitikenDen politiska hanteringen av svensk turism har under desenaste 10 -- 20 åren präglats av en mängd politiska beslutsom inte utnyttjat turismens möjligheter församhällsekonomin. Sett ur ett globalt perspektivdokumenteras detta av den svenska turistnäringensprocentandel av BNP. Den genomsnittliga andelen ligger på5,. Motsvarande andel för är bara 3 -- 4%.Turistandelen av hushållens totala konsumtion liggergenomsnittligen på 11,-- i 9,(enl WTTC).Turistnäringen sysselsätter i cirka 235.000personer och omsätter drygt 100 miljarder kronor.Statsverkets intäkter i form av skatter och avgifter har avRSV uppskattats till av omsättningen. Utlandsturismger oss cirka 17 miljarder i intäkter (svenskarna reser förmer än 30 miljarder ).I motsats till många andra länder har alltså ennegativ turistbalans, som ökat -- 90--91med . Orsaken är inte lågkonjunkturen och dåligtväder -- utan sammanhänger med att vi arbetar med enekonomiskt otillräcklig och splittrad turistbudget. Till dettakommer världens högsta turistmoms.Sverige bedriver turistpolitik som är precis tvärtemotvad man borde göra. Staten momsbefriar importen (resorutomlands) och momsbelägger exporten (utländska turistersom reser i ). har efterskatteomläggningen världens högsta moms påturisttjänster. Normalmomsen i våra europeiskakonkurrentländer är på hotell, på restaurang och6% på personbefordran. Den höga svenska turistmomsenleder till svårigheter för turistindustrin, med båderegionalpolitiska och arbetsmarknadsmässigaföljdverkningar. Det innebär också en svår belastning förbytesbalansen. Resevalutaunderskottet var 15,6 miljarder1989 och 18,8 miljarder . IRiksbankens/prognos blirunderskottet 30 miljarder kronor.För att återställa konkurrenskraften för svenskturistindustri måste turistmomsen anpassas tillinternationell nivå. Vi förordar därför att hotell- ochrestaurangmomsen sänks till den nivå som rådde före den 1januari 1990, dvs 12,, och att momsen påpersonbefordran inklusive skidliftar sänks till . Moms påcamping liksom moms på entréavgifter till parker ochnöjesanläggningar sänks till . Denna momssats skallsjälvfallet gälla även för cirkus, folkets park och liknandeanläggningar vilka är momsbefriade.Staten, företagen och de anställda har förlorat storabelopp på turistmomsen. Alltså skulle man vinnamotsvarande belopp om den togs bort. Det brådskar dock.Övriga besparingarOrganisationsbidragVi har i motion 1991/92:Kr409 fört fram förslag somsyftar till en förändring av principerna förorganisationsbidragen. I den motionen framhöll vi attorganisationsbidragen uppgick till sammanlagt 7,5miljarder kronor. Beloppet grundas på en utredning avstatskontoret och är förmodligen de säkrasteuppgifterna inom ett område där osäkerheten är betydande.Problemet med organisationsbidragen är att de är avmångahanda slag och att de ges ut för mycket varierandeändamål. Överblick saknas helt enkelt. Statskontoretgjorde ett försök att beskriva problemområdet men kominte längre än till en övergripande beskrivning.Statskontoret lämnade dock ett förslag på hur enfördjupad prövning, baserad på uppföljning ochutvärdering, kan göras. som behandladevår motion redovisade statskontorets rapport översiktligtoch konstaterade att härutöver anvisar medel förstöd till organisationer för vitt skilda ändamål och med vittskilda syften under ett stort antal anslag.Enligt vår uppfattning är det angeläget att man tar ettsamlat grepp om organisationsbidragen.Besparingspotentialen är betydande. En förändring avprinciperna för organisationsbidragen måste utredas ochredan till /94 bör en klarare redovisning avde olika bidragen kunna göras. Utredningen börgenomföras i bred parlamentarisk medverkan.FörläggningskostnaderRegeringen har föreslagit att anslaget förförläggningskostnader räknas upp med 1 357 milj. kr utöverde 1 603,1 milj. kr som beräknades i budgetpropositionen.Anledningen till att förläggningskostnaderna ökardramatiskt är att det kommit ett mycket stort antalasylsökande, främst från det tidigare . Enligttillförlitliga uppgifter är den helt övervägande delenpersoner som kan betecknas som ekonomiska flyktingaroch som inte alls kan komma ifråga för svenskt beskydd.Ekonomiska flyktingar bör avvisas . Det finns ingenanledning att permanenta den nuvarande ordningen. Detextra anslaget bör därför sättas till 700 milj. kr.Ett annat skäl till att inte okritiskt tillskjuta ytterligaremedel till förläggningskostnader är att kostnaderna varierarhögst betydligt mellan olika förläggningar. Platserna påvissa förläggningar är betydligt dyrare än på andra. I mångafall har avtal träffats med företrädare förinvandrarmyndigheten och uthyrare av förläggningar påbetydligt sämre villkor för staten än andra kunnat erbjuda.Det är alltså fråga om slarv eller medvetet slöseri medstatens medel. Skattebetalarna har ett berättigat intresse avatt upphandlingarna blir klart bättre och billigare.Kostnaderna för att driva förläggningarna kan också blilägre om de asylsökande får ta hand om städning och annanskötsel som man rimligen kan kräva av dem. Det går attrationalisera och att bedriva en verksamhet som är betydligtbilligare än den som förekommer på många håll idag.HemspråksundervisningenNy Demokrati har vid ett flertal tillfällen framhållit atthemspråksundervisningen inte bör finansieras genomstatliga anslag. Det är däremot mycket viktigt att flyktingaroch invandrare lär sig svenska vilket sker på annat sätt. Detinnebär att staten kan spara 1,3 miljarder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjerna förden ekonomiska politiken som förordas i motionen,2. att godkänner de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen som förordas i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att föra en mycket stramfinanspolitik,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande avInvesteringsaktiebolaget IABS),5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information till ombostadsfinansieringen, 16. att som sin mening ger regeringen till kännanya huvudprinciper för biståndspolitiken i enlighet med vadsom anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kompensationen för det s k baltguldet inte skall belastaanslaget G 1 Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa för budgetåren 1992/93 och 1993/94, 28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om huvudprinciperna för ett enklareoch bättre system för sjukpenningförsäkring och vissa andrasocialförsäkringar, föräldrapenning, ersättningar vidarbetsskada, yrkesinriktad rehabilitering ocharbetsmarknadsutbildning, arbetslöshetsersättning samtgarantilön vid konkurs,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett nytt system med reduceradsjukpenningförsäkring införs redan fr.o.m. den 1 januari1993 enligt de riktlinjer som i motionen anförts,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett nytt system med reduceradföräldrapenning införs redan fr.o.m. den 1 januari 1993enligt de riktlinjer som i motionen anförts,11. att enligt vad som anförts imotionen initierar en förändring av barnbidragssystemet tillett inkomstrelaterat system som innebär att barnbidrag inteutgår för barn till höginkomsttagare, vilket ger en besparingmed för /93 om denträder i kraft , i följd varav anslaget F 1Bidrag till barnomsorg (femte huvudtiteln) kan sänkas medmotsvarande belopp,12. att initierar åtgärder som syftartill effektivare och bättre resursutnyttjande inomsjukvården genom att avskaffa landstingsmonopolet,Dagmarreformen och genom återinförande av frietableringsrätt för läkare, vilka åtgärder sammanlagt /93 ger en besparingseffekt på 3 miljarderkronor,13. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ett system med fri etableringsrätt för privatpraktiserandeläkare bör införas redan under /93, vilketger en besparingseffekt på upp mot underdet första året,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad nyttjandegrad av detfysiska kapitalet, anläggningar och utrustning inomsjukvården, vilket medför en besparing med 2,5 miljarderkronor det första året15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principerna för effektivarebarnomsorg,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ålderdomshem,17. att sänker anslaget G 1 Bidrag till serviceoch vård (femte huvudtiteln) för /93 med800 milj. kr.,18. att till Underhållsåtgärder försysselsättning och tillväxt för /93 anvisar . utöver vad regeringen har föreslagit ellersåledes totalt 4 200 000 000 kr.19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att även öka satsningen påhuvudvägssystemet och borttagande av flaskhalsar mellanstorstäderna i Sverige.20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en snar utbyggnad avsnabbjärnväg mellan och ,21. att beslutar att minst 2 skallöverföras från arbetslivsfonden och användas tillinfrastrukturella sysselsättningsskapande åtgärder pålandsväg och järnväg,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om främjande av biobränslen somdrivmedel för fordon, 323. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om främjande av alternativadrivsystem för fordon, t ex i form av elmotorer ellervätgasmotorer, 324. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sopsortering i hushåll, inomoffentliga sektorn och i näringslivet, 325. att beslutar sänka hotell- ochrestaurangmomsen till den nivå som rådde före den 1januari 1990, dvs ,26. att beslutar att momsen påpersonbefordran inklusive skidliftar sänks till ,27. att beslutar att momsen på camping,entréavgifter till parker och nöjesanläggningar sänks till ,28. att beslutar att moms på cirkus, folketspark och liknande anläggningar sätts till ,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att svensk turistnäringfår lika förmånliga spelregler som våra konkurrentländer,30. att hos regeringen begär en skyndsamutredning om organisationsbidragen i enlighet med vad somanförts i motionen,31. att under elfte huvudtitelns förslagsanslagFörläggningskostnader för /93 anvisar utöver vad som föreslagits i proposition1991/92:100 bilaga 12, 432. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om besparingar genom slopadstatsfinansiering av hemspråkundervisningen.