mot · GF02Ub37 · 1992-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:75 Lärarutbildning m.m. I regeringens proposition 1991/92 om lärarutbildningföreslås bl.a. att den praktisk-pedagogiska utbildningen förgymnasielärare organiseras på ett sådant sätt att de olikalärarkategorierna utbildas tillsammans så långt det ärmöjligt. Utbildningen avslutas med engymnasielärarexamen. Förslaget innebär att samtligagymnasielärarlinjer som finns upphör från och /94 och ersätts av den nya utbildningen om40 poäng.Den vårdlärarutbildning, omfattande 60 poäng, somfinns utbildar såväl för gymnaieskolan som denkommunala högskolans behov. Huvuddelen avvårdutbildningen finns inom landstingen och antalet lärareär ungefär lika stort inom gymnasieskolan som inom denkommunala högskolan.Förslaget att samtliga ''gymnasielärarlinjer'' upphör frånoch med /94 innebär attvårdlärarutbildningen för den kommunala högskolanupphör. Det är alltså inte riktigt att tala om allayrkesinriktade lärarutbildningslinjer som''gymnasielärarlinjer''. Den som inte i detalj är insatt idagens olika lärarutbildningslinjer har ingen möjlighet attutifrån regeringens förslag utläsa konsekvenserna för och dess lärare.Den har sedan sin tillkomst 1980genomgått ett mycket omfattande och fruktbartutvecklingsarbete. Knappast i någon annan sektor avhögskolan har en så genomgripande omstrukturering avutbildningen ägt rum. Att detta kunnat ske är ett resultat avlärarnas dubbla yrkesutbildning(sjuksköterskeutbildning/lärarutbildning) och lärarnasstora arbetsinsats för att förverkliga högskolans mål.Lärarna i den har tagit fasta påvad som sägs i högskolelagen om utbildningens mål. Denproblembaserade utbildningen (PBI) har utvecklats inomvårdutbildningarna och det förs kontinuerligt en diskussionom olika modeller för kunskapsutvecklilng och hurutbildningen skall kunna förbättras. En pedagogiskdiskussion som i de flesta fall saknar motsvarighet inomresten av högskolan.Nu står lärarna inom den inför enny utmaning. Regeringen föreslår en nysjuksköterskeutbildning. Den föreslås bli förlängd till (från två) och få ett breddat innehåll. Specialiseringsdelenläggs utanför själva grundutbildningen. Vidare blir destuderande en mer heterogent sammansatt grupp. En delkommer att ha vårdutbildning från gymnasieskolan, andrakommer från rent teoretiska utbildningar i gymnasieskolan.Målen dessa studerande skall nå är dock desamma.Självfallet ställer detta krav på pedagogisk skicklighet hoslärarna.Blivande sjuksköterskor skall dessutom som en del avsitt yrkeskunnande ha en pedagogisk kunskap, eftersomdagens sjuksköterskor arbetar hälsobefrämjande. De skalllära ut hur vi bäst bör leva för att bevara vår hälsa. De skallmöta varje människa utifrån hennes personligaförutsättningar, enligt grundsynen i hälso- ochsjukvårdslagen.I den decentraliserade högskolan är det dessutomlärarna, som skall utarbeta kursplaner m m för den nyasjuksköterskeutbildningen. De skall förbereda, genomföra,följa upp och utvärdera den utbildning, som skall ge ossvälutbildade och kunniga sjuksköterskor.Vad som enligt min mening krävs i''sjuksköterskeutbildningen '' är vårdläraremed god utbildning inom såväl vårdyrket somläraryrket. Det måste fortsättningsvis finnas en praktisk-pedagogisk utbildning, som utbildar vårdlärare förhögskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en praktisk-pedagogiskutbildning för vårdlärare inom högskolan.