mot · GF02A434 · 1992-01-27 00:00:00 — är ett bra landskap att leva och arbeta i. Det haren internationell atmosfär och en stark lokalkultur. Att länet en gång tillhörde kan förklaramycket av det skånska kynnet. är i behov avkraftfulla utvecklingsinsatser. En regional, politisk ochfolklig mobilisering i organiserade former skulle skapa enskånsk slagkraft till fördel för hela . problemkan lösas men det kräver en helhetssyn och en insikt i vadSkåne betyder för Sverige.InnehållsförteckningSkåne -- porten till Europa3Plus-sidor3Problem3Möjligheter4Skånsk mobilisering4Arbetsmarknad4Malmöhus län4Kristianstads län5Avreglera arbetsförmedlingen5Fiske5Reparera kulturhus i universitet7Samarbete mellan universiteten --/Malmö7WHO-universitet till Malmö7Konsthögskola7Tandvårdshögskolan utbildar studenter frånBaltikum7Folkhälsoinstitutet8Forumskolorna8Jazzlinje på Folkhögskola8Kristianstads högskola8Teknisk sektor9AES-sektor9Undervisningssektor9Fristående kurser10Lokaler11Trafikflygarhögskola i i på i Stadsteater/Symfoniorkester13Malmö Museer13Skånska Teatern i Landskrona13Ystads Teater14Skånehantverk i Landskrona14Helsingborgs Symfoniorkester15Fredriksdal i Helsingborg15Skånska slott och herresäten15Kommunikationer16Järnvägar16Vägar16Kollektivtrafik17Flygplatser17Flygledningen på Sturup17Öresundsförbindelser18Riksbangård Syd18Malmö (BoMö)18Miljö19Luftföroreningar19Våtmarker19Skälderviken/Hanöbukten20Stranderosion20Urskogar20Utrotningshotade djur och växter20Försvar21Sydsvenskt parlament22Hemställan22Skåne -- porten till EuropaRegeringens politik är bra för -- också för !Vi har efterlyst en ekonomisk politik som syftar tillatt främja företagande och investeringar för att skapa jobboch utveckling, d.v.s. precis de grundbultar som dennuvarande regeringens strategiska och långsiktiga politikutgår ifrån. Förutsättningarna för att vända den negativautvecklingen i har därmed ökat, men är detlika nödvändigt som förr att slå vakt om de skånskaintressena gentemot övriga regioner, framföralltMälardalen.Plus-sidorDet handlar i hög grad om att rätt utnyttja de godaförutsättningar som har.Vacker natur med rika kulturtillgångar och rikliganaturresurser som bördiga jordar och vatten. Vi har ettfördelaktigt geografiskt läge med närhet till EG, Danmarkoch det enade , , och delar avövriga Öst- och . Här finns unikamöjligheter, inte minst med tanke på vår närhet till det nyafria staterna i . Vi har ett gammalt universitet iLund med internationellt gott rykte och en högskola iKristianstad med framåtsyftande utbildning. kanbetraktas som en komplett region, alla branscher finns, omän inte i varje kommun. har stora resurser men detkrävs sammanhållna och samordnade insatser -- inomSkåne, men också gränsöverskridande samarbete med bl aDanmark och , för att kunna utnyttja resursernamaximalt.ProblemHela regionen är under kraftig omstrukturering.Jordbruket och livsmedelsindustrin, länets basnäringar, stårinför en kraftig omvandling. Den dominans som jordbruketoch livsmedelsindustrin har i regionen är inte resultatet avnyare tiders industripolitik utan en följd av naturligaförutsättningar och generationers tålmodiga strävan atttrygga sin egen och omgivningens levnadsvillkor. Sverigessjälvförsörjning inom livsmedelsområdet har till stora delarbyggt på detta.På samma sätt befinner sig fiskerinäringen ochfiskeriindustrin i stora svårigheter. Svårigheter med attbestämma fiskekvoter och oklarheter i zonindelningentillsammans med den ökade nedsmutsningen av Österjönhar medfört kraftigt minskade fångster och därav betingadminskad lönsamhet. Fortsätter utvecklingen, och ingentingpekar på en snar förändring, kommer ytterst få människor iregionen att kunna få sin utkomst inom dennanäringsgren.Likaså kommer förändringen av den civila offentligasektorn liksom de förändringar som diskuterats inom detmilitära området att få avgörande betydelse för regionenslivskraft och tillväxt.Omstruktureringen av jordbruket ochlivsmedelsindustrin kommer tillsammans medsvårigheterna inom fiskerinäringen och förändringarnainom både civil och militär offentlig verksamhet bl.a. attställa krav på utbildningsanordnarna i länet för att medutbildningens hjälp skapa ny eller fördjupad kompetens.MöjligheterSkåneregionen kan sammanfattas som ett område medhög livskvalitet och goda förutsättningar både för enskildamänniskor och företag.Av betydelse för regionen är den utveckling vi nu ser i debaltiska staterna, i östra och i . Denfrigörelse som har och kommer att äga rum där innebärgivetvis en önskan om uppbyggnad av infrastrukturen ochen utveckling av levnadsnivån till förhållanden som redanexisterar i västvärlden. För att klara detta, om inte annat såav tidsskäl, måste impulser, stöd och kunskap hämtasutifrån. Kommunikationsmässigt ligger regionen ''bra till''för att bidra till dessa länders utveckling och flera kontakterhar redan tagits med olika städer i såväl som iöstra rad för vår region viktiga avgöranden kommer att tasunder detta år. Öresundsbro-planeringen är efter en trögstart nu i gång på allvar. Storstadsförhandlingarna omfördelning av de extra infrastrukturmedlen för bättre vägar,järnvägar m.m. är i slutfasen av sitt arbete. Ett fullständigtförslag skall vara klart till . Det är därför av storvikt att vår region bevakar att tilldelningen av de nationellamedlen till infrastruktur-satsningar kommer oss till del.Härvid hoppas vi på en bred politisk enighet.Skånsk mobiliseringSkånes framtid bygger på att alla verksamma medelanvänds inklusive hjärnkraften. Det är slut med att åka tillStockholm och uppvakta för att få nya pengar till regionen --pengarna är slut. måste använda egna krafter och litapå egna resurser och använda egen kreativitet för attbygga framtiden. Byggstenarna är skåningarna ikommunerna och länen. är det viktigt att Skånefår sin rättmätiga andel av de resurser som trots allt finns istatens budget. Här finns tyvärr en snedvridning i ett alltförsnävt Stockholms-perspektiv inom flera områden.ArbetsmarknadMalmöhus länArbetsmarknadsläget i är ytterst besvärligt, ocharbetslösheten har ökat dramatiskt det senaste året.Situationen är värre än på många andra håll i landet, ocharbetslösheten ligger över riksgenomsnittet med myckethöga siffror i vissa kommuner som och Malmö.Totalt sett rör det sig om närmare 15.000 personer iMalmöhus län som saknar arbete. Lägg därtill att över 4.000personer är varslade i M-län. Fler än någonsin ärengagerade via arbetsmarknadspolitiken. Men fortsattasatsningar är nödvändiga, varför vi välkomnar regeringensomfattande arbetsmarknadspolitiska insatser.Arbetslösheten drabbar ungdomarna hårdast men iövrigt slår den lika hårt för män och kvinnor. Utomnordiskainvandrare och handikappade är mera utsatta i dåliga tideroch så även . De åtgärder som sätts in bör därföri första hand stöda dessa gruppers möjligheter att öka sinallmänna utbildningsnivå och genom fortbildning öka sinayrkeskunskaper.Det är bra att det privata näringslivet nu ytterligarestimuleras med att anställa arbetslösa viainskolningsplatser, beredskapsarbeten, utbildningsvikariatm.m. Jobbklubbar är ett verksamt sätt att underlättautslussning av arbetslösa ungdomar på arbetsmarknaden.Likaså är det av stor vikt att arbetsmarknadsutbildningen äromfattande och anpassad till industrins krav.Effektiviseringar och samordningsvinster kan uppnåsinom det samlade utbildningsutbudet, där det totalt sett nusker stora satsningar: högskolan, gymnasiet, Komvux, AMSoch AMU.Kristianstads länUngdomsarbetslösheten stiger kraftigt. I Kristianstadslän stiger den med oroväckande hastighet.Länsarbetsnämndens statistik visar att den fördubblatsunder . Inom delar av länet är nio gånger såmånga ungdomar arbetslösa nu som . Dengenomsnittliga arbetslöshetssiffran för ungdomar i åldern18--är och för dem i åldern 20--är den 5,1 %.För ett år sedan var siffrorna 2,4 resp. . Kommunernahar visserligen skyldighet att ställa inskolningsplatser tillungdomarnas förfogande, men den möjligheten stårknappast till buds , när kommunerna också står införnedskärningar och personalminskningar. Det är, enligtuttalande från länsarbetsdirektören, inte medel som saknasutan faktiska arbetsplatser.För den vuxna generationen är situationen integynnsammare. ligger arbetslösheten på 3,i länet, vilket är högre än i både och Malmöhuslän.Avreglera arbetsförmedlingenRegeringen aviserar ett avskaffande avarbetsförmedlingsmonopolet, vilket skulle ha dynamiskeffekt på arbetsmarknaden. I finns FosiePersonalservice som arbetar inom Fosie Industriby som''personalavdelning att hyra'' för de småföretagare som inteanser sig ha råd att ha egen sådan avdelning. De önskar rätttill att också kunna förmedla personal inom och mellanIndustribyns företag. Detta har regeringen nekat gedispens för -- också den nya regeringen, vilket vi beklagar.Vi anser att i skall få en dispens från gällandelagstiftning.FiskeFiskerinäringen står som nämnts inför enormasvårigheter. Särskilt allvarligt är det ekonomiska läget förde fiskeriföretag som gjort stora investeringar i enlighetmed statsmakternas rekommendationer i fartyg undersenare delen av . Flera av dessa fiskeriföretag haridag stora problem med likviditeten vilket medför att maninte klarar amorteringar och betalning av räntor på sina lån.Därför krävs extraordinära åtgärder för att mildra denegativa följderna. På kort sikt bör reglerna för de statligafiskerilånen ändras så att länsstyrelserna ges möjlighet attefter särskild prövning medge utökad amorteringstid ellerbevilja ytterligare amorteringsfrihet. I det längreperspektivet måste en utredning tillsättas för att utredayrkesfiskets framtid.Reparera kulturhus i är extra utsatt för konjunkturenssvängningar. Eftersom har så många kulturhistorisktvärdefulla byggnader borde där också finnasvidareutbildning av byggnadsarbetare till hantverkare somkan specialisera sig på att arbeta med dessa byggnader.Här vill vi speciellt lyfta fram den unika kompetens somfinns vid Stiftelsen i Landskrona.TurismDet är få landskap som inom sina gränser kan erbjudaturister så många olika slags upplevelser som Skåne.Landskapet har en rik och omväxlande natur och en mängdsevärdheter av unikt slag. Det finns möjligheter att utövamånga slags aktiviteter som t.ex. bad, fiske, segling, golfoch tennis. Cykel- och vandringsleder medövernattningsmöjligheter är väl utbyggda. Vid finns ett flertal fritidsbåtshamnar med fullgod service.Under sommaren avlöser konst- och musikveckornavarandra och kulturminnena ligger tätt. Trots dessatillgångar och trots landskapets läge med 12--15 miljonermänniskor boende på endast en dagsresas avstånd, harSkåne av landets gästnätter. De flestaturisterna passerar snabbt landskapet på sin väg åt norr ellersöder.För att turismen skall kunna utvecklas till en näringsgrenav betydelse i , krävs rejäla satsningar på olikaområden.I dag ställs allt högre krav på turismen att mötamänniskors behov av upplevelser. Det är inte tillräckligt atttala om hur turisterna skall resa, bo och äta, man måsteockså visa vad turisterna kan göra på sin semester.Därför är det viktigt att använda kulturutbud ochkulturtraditioner för att ge turismen ett attraktivt ochkvalitativt innehåll. Denna s.k. kulturturism har i andraländer, exempelvis och , givit godaresultat. T.ex. kan en arkeologisk utgrävning göras till enturistattraktion. Både kulturen och turismen tjänar påsamarbete, och turisten får kunskap och kvalitet i sinupplevelse.Skåne har, med alla sina kulturminnen och -miljöer,speciellt goda förutsättningar för sådan ''kulturturism''. Isamarbete med borde man kunnautveckla lämpliga projekt i vårt landskap. En bättresamordning och marknadsföring av alla goda idéer påturistområdet, som redan finns i , måste också ske.Skåne måste marknadsföras som en region ituristsammanhang.Kasino är en turistfrämjande verksamhet. Regeringenavser att utreda frågan om kasinoverksamhet i samtföreslå lokalisering av framtida kasinon. Det är naturligtvisuppenbart att ett av dessa kasinon bör placeras i Skåne.UtbildningLunds universitetSamarbete mellan universiteten i ochLund/MalmöDet finns en gammal tradition av samarbete mellan detvå universiteten -- och /-- somtyvärr avtagit i intensitet under senare årtionde. har enomsvängning skett.När EG-samarbete och inträde nu diskuteras kommeråterigen intiativ till samarbete i utbildning och forskningfrån en ny högskolegeneration. På samma sätt finns ettintresse av internationellt samarbete vad gäller utvärderingoch kvalitetsuppföljning i den svenska högskolansgrundutbildningar.Samarbetet måste byggas underifrån, d v s initiativ tillpolitiskt samarbete tas av enskilda lärare eller forskare. Ettsätt att från centralt håll manifestera ett positivt intresse försådant samarbete kan vara att ta intiativ till att adjungeraen representant från resp universitet till resp styrelse.Vi anser att samarbetet mellan universiteten iKöpenhamn och / bör uppmuntras och stödjas.WHO-universitet till MalmöInom WHO finns planer på att inrätta ett universitet förutbildning av studenter från olika delar av världen imedicin-teknik. Planerna har framskridit långt och ettbeslutsunderlag finns redan framme. finns med somen alternativ lokalisering, där finns redan en internationellhögskola i regi: World University.En förutsättning för en lokalisering till är att densvenska regeringen visar sitt intresse t ex genom att skrivatill WHO.Vi anser att den nya regeringen ska visa ett positivtintresse och agera skyndsamt för att ett internationellt FN-universitet förläggs till som skall samla studenterfrån hela världen i arbete med medicinsk teknik.KonsthögskolaDet saknas fortfarande en konsthögskola söder omGöteborg/. En konsthögskola i skullekomplettera de högre musik- och teaterutbildningar somfinns. Trots att det finns ett stort befolkningsunderlag ochtrots envetna framstötar från /Malmöoch skånska riksdagsledamöter så har departementet varitkallsinnigt.Vi föreslår att en konsthögskola ska inrättas i såsnart som möjligt.Detta bör ges regeringen till känna.Tandvårdshögskolan utbildar studenter från BaltikumTandvårdshögskolan i har erfarenhet avutbildning av utländska tandläkare, och ett stort behov finnsatt utbilda tandvårdspersonal i . Vi anser därför attmedel som regeringen avsatt för olika biståndsprojekt förBaltikum skall kunna användas för att ge baltiskatandläkare utbildning i . Det kan nämnas att Lundsom ''vänuniversitet'' har Tartu (Dorpat) i till MalmöDet nya bör enligt våruppfattning placeras i /Lund-området. bedrivsett målinriktat folkhälsoarbete och forskning viduniversitetet. I finns en hög vetenskaplig kompetensinom flera av folkhälsovetenskapens kärnområden. Malmöär något av ''epidemiologiens ''.Dalbys undersökningar om folkhälsan är unika och harett internationellt gott rykte.Socialmedicinska kliniken i /har en bredkompetens: professurer i socialmedicin, primärvård,geriatrik, epidemiologi och hälsoekonomi.Utredningen om anser också att enlokalisering till är lika lämplig urkompetenssynpunkt som en lokalisering till Huddinge.Till detta kommer att har uttalat sigför att nyinrättade myndigheter skall lokaliseras utanförStockholmsområdet i syfte att decentralisera statligamyndigheter i landet.Det finns alltså goda skäl till en lokalisering avfolkhälsoinstutet till /Lund.Vi föreslår att skall ge regeringen detta tillkänna.ForumskolornaRektorsämbetet i /lämnade ettförslag om konsthögskola i . Förslaget bygger på attForumskolorna är kvar och ger utbildningar av samma högakvalitet som de ger . Formellt är Forumskolorna enform av folkhögskoleutbildning men eleverna har f n inte rätt till studiemedel, vilket måste ändras.Forumstudenternas rätt till studiemedel måste garanterasliksom skolornas verksamhet intill dess en konsthögskolaupprättats.Vi anser att det är viktigt att det även i fortsättningen blirmöjligt att ge studiemedel till folkhögskoleutbildningar somvarar än tre år.Jazzlinje/Musiklinje på SkurupMusiklinjen på , som startade1985, är inriktad på improviserad musik i genrerna jazz,fusion, blues och rock. Linjen är tvåårig med 42 platser ochden enda i sitt slag i Sverige.Man har varit med och bildat , en samarbetsorganisation för Jazz-skoloröver hela världen. Konkreta planer finns nu i syfte att skapaen fristående musikinstitution, ''Scandinavian Youth JazzCenter'', med möjlighet att ta emot elever från utlandet,varva korta och långa kurser samt bli ett modernt Jazz-center i Sverige.Vi anser att detta projekt bör få möjlighet till statligtstöd via Kulturrådet.Kristianstads högskolaHögskolan har ett av fastställt regionalt ansvarför att svara för högre utbildning och utveckling. Enregional högskola är en förutsättning för att skapa engod livsmiljö, medborgarna kan finna den utbildning desjälva behöver för sin utveckling och för sitt yrkesarbete,högskolan förser dessutom regionen med den ''service'' somde förväntar sig i form av goda lärare och andraprofessionella medarbetare inom såväl den offentliga somden privata sektorn. För vissa utbildningsprogrammedverkar enheterna inte bara i ett regionalt perspektivutan även i ett nationellt. För högskolan i blirdet nationella perspektivet allra tydligast om man ser påenhetens polymer- och formingenjörsutbildningar och påsakrevisionslinjen, utbildningar som är unika i landet.Teknisk sektorI budgetpropositionen behandlas de förlängningar avvissa utbildningar i som ger förutsättning för deyrkesverksamma inom området till arbete inom dengemensamma europeiska arbetsmarknaden. Hit hör t.ex.utbildning till apotekare och sjuksköterska. Ingenstansnämns problemen för de medellånga ingenjörsutbildningar(80 poäng) som bedrivs inom sektorn för tekniskautbildningar. I övriga är motsvarande utbildningarett år längre. Vår utbildningslängd motsvarar övriga ländersteknikerutbildning. Stora svårigheter kommer att uppståför våra blivande ingenjörer om de önskar sig ut på engemensam arbetsmarknad eller t.ex. vill bidra tillteknikuppbyggnaden i de baltiska staterna.Försöksverksamhet med en 120-poängsutbildning avingenjörer bör inledas i . Medel för dennaförlängning kan antingen tas ur anslaget för friståendekurser eller, vilket är bättre, genom att planeringsramenminskas. Antalet årsstudieplatser bör totalt sett varadesamma. En minskning av planeringsramen har inte någonnegativ effekt, eftersom gymnasieskolan ärunderdimensionerad i förhållande till högskolans behov avstudenter från den naturvetenskapliga sektorn.Vid högskolan i /har samarbete inlettsmed i och med Tekniska högskolan iStockholm. Genom detta samarbete ansvarar högskolan iFalun/för delar av vissa civilingenjörslinjer. Enmotsvarande modell borde vara rimlig också mellanuniversitetet i och högskolan i , t.ex. förbyggnadsingenjörs- eller maskiningenjörslinjerna iHässleholm.AES-sektorMed hänvisning till vad som ovan skrivits om behov avutbildningar inom livsmedelsområdet, bör en utveckling avekonomutbildningen övervägas också inom detta område.En industriell utveckling av jordbruket är ofrånkomlig iframtiden. Med en sådan utveckling bör också följa ensärskild ekonomisk utbildning. De speciella förutsättningarsom finns för att bedriva jord- och skogsbruk bör vara nogså viktiga att utveckla också i ekonomiska system.Ett utvecklingsarbete för att skapa helt nyautbildningsprofiler finns det dock inte utrymme för vid enmindre högskoleenhet. En agro-ekonomisk utbildningtorde dock vara av sådan vikt för hela attriksdagen bör anslå särskilda medel för utveckling inomområdet.UndervisningssektorBetydande oro har uppstått inom officerskåren medanledning av de förbandsindragningar som har diskuterats iKristianstadsområdet. Oron har bl.a. resulterat iöverläggningar mellan en stor grupp officerare, ca 35stycken, och högskolan i om möjligheter tilllärarutbildning.Merparten av de blivande arbetslösa officerarna har inteföreskriven behörighet för lärarutbildning medan dedäremot inom sin egen utbildning har moment som mycketväl kan tillgodoräknas i en ny pedagogisk utbildning.Särskilda insatser behöver således göras för att underlättaför en ny yrkesutbildning. Officerarna är lokalt bundnagenom familjebindningar till , varförutbildningen bör genomföras där.Försöksverksamhet bör inledas medarbetsmarknadsutbildning på högskolenivå inom ramen förden uttalade nya ämneslärarutbildningen. Medel bör ställastill högskolans förfogande för planering och utveckling avdenna speciella lärarutbildning liksom medel förutbildningens genomförande. En per-capitakostnad omgenomsnittligt . har beräknats, d.v.s. ca 1 155 000kr. om samtliga officerare slutligen är intresserade avatt genomgå utbildningen. Utbildningens längd är beroendeav förkunskaper och möjligheter till tillgodoräknande inomgruppen varför planeringen av utbildningen får ge svar pådenna fråga. Medlen bör belastaarbetsmarknadsdepartementets ellerförsvarsdepartementets huvudtitel.Fristående kurserEn betydande minskning av anslaget för friståendekurser för högskolan i har anmälts i åretsbudgetproposition. Även om minskningen till viss del berorpå överförande av medel för lokala linjer till teknisk sektorär dock minskningen av medlen så markant att den avvikerbetydligt från högskolan i övrigt.Högskolans möjligheter att tillgodose det somunderstryks i budgetpropositionen, bl.a. lärares möjlighettill ökad kompetens och behörighet samt en uppbyggnad avkursutbudet inför anslutningen till EG, är direkt beroendeav medelstilldelningen. Den ökning av kursutbudet tillandra orter än som har inletts har medfört enavsevärd ökning också av antalet sökande. Även om intehela ökningen till vårens kurser kan tillskrivas utbildningari , etc. har mer än en fördubblingskett av antalet sökande. Ett sådant sökandetryck har intehögskolan i möjlighet att tillgodose om intemedelstilldelningen ökas.Likaså bör kraftfulla satsningar inom de områden somnämnts tidigare, t.ex. slutförädling av diabas, utveckling avspetskompetens för verktygsmakare, miljöutbildningar,kunna innebära ett uppsving för regionen och en minskningav arbetslösheten. Arbetslösheten är ett område somknappast har fått något stöd inom den högre utbildningen ilandet. Högskolan torde med sina resurser mycket välkunna bli en mer verksam del av arbetsmarknadspolitiken,men då i nära samverkan med länsarbetsnämnderna. Motdenna bakgrund bör anslaget D 13. Lokala och individuellalinjer samt fristående kurser, anslagsposten Högskolan iKristianstad, ökas.LokalerHögskolans lokaler är underdimensionerade ochorationella. Dessutom är de numera i så dåligt skick attYrkesinspektionen hotar att stänga vissa lokaler. Enförbättring av lokalsituationen är oundgängligennödvändig. Den lämpligaste och tillika mest ekonomiskalösningen är en nybyggnation där högskolan ochlandstingets vårdhögskola samlokaliseras.Av budgetpropositionen framgår att regeringenuppmärksammat den eländiga lokalsituationen och lovar attsenare återkomma med förslag till förbättringar. Så bör skeskyndsamt och då i linje med nämndasamlokaliseringsmodell.Trafikflygarhögskola i (TFHS) bedrivertrafikflygarutbildning i . Verksamheten harhittills bekostats av staten men skallanslagsfinansieringen till TFHS upphöra, när inneliggandekurser har avslutat sin utbildning. I detta läge är det dagsatt återuppliva den gamla tanken om en gemensam nordiskflygskola. TFHS har utbildat svenska och norskatrafikpiloter till den skandinaviska marknaden med erkäntmycket gott resultat. Behov av utbildade trafikpiloterkvarstår -- om än inte i lika stort antal som under slutet av80-talet -- i samtliga länder i . Ett jämntutbildningsflöde av 10--20 elever/år och land är ettrealistiskt antagande, med möjlighet till vissa variationer avantal elever från respektive land. Om utbildning för cirka 60elever/år genomförs vid TFHS med dess stabilaorganisation och lärarkader, garanteras en utbildning medkvalité till minsta möjliga kostnad. Allt detta talar för att detnu är motiverat att utreda frågan om en nordisktrafikflygarskola.För närvarande har TFHS en överkapacitet p g aminskad efterfrågan av piloter till den civila luftfarten. Mendet har yppats en möjlighet att utnyttja dennaöverkapacitet för hjälp till de baltiska länderna.