mot · GF02U10 · 1992-04-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:146 Bemyndigande att avskaffa sanktioner mot , m.m. InledningI långvariga och djupa engagemang förSydafrikas sak har sanktionerna endast varit en del av vårSydafrikapolitik. Även om utvecklingen att avskaffaapartheid går i sådan riktning att den förhoppningsvis kanbetecknas som oåterkallelig, kan processen bli långdragenoch mycket smärtsam. I ljuset av den nya utvecklingen ilandet bör en ny och aktiv Sydafrikapolitik formuleras. Enpolitik som syftar till att med olika medel stödja dedemokratiska krafterna och motverka det politiska våldetoch de krafter som vill fördröja och försvåra processen motett ickerasistiskt och demokratiskt Sydafrika.SanktionernaDen har tidigare åtagit sig att behållasanktionerna till dess att utvecklingen att avskaffa apartheidär ''oåterkallelig och grundläggande''. Propositionen frånregeringen kopplar den tidpunkten till avtal om ochupprättandet av en övergångsregering inom CODESA:sram. Denna hållning ligger i linje med vadantiapartheidrörelsen i , ANC,fackföreningsfederationen COSATU (Congress of SouthAfrican Trade Unions) och det sydafrikanska kyrkorådetSACC () har önskat.Propositionens förslag om att koppla upphävanden medprocessen att upprätta en övergångsregering är en rimlighållning. var tidigt ute som västland att införasanktioner mot . Den svenska offentliga politikenmot är inte bara viktig som exempel för andraländer utan även som en politisk markering gentemotapartheidregeringen. Hur agerar i sanktionsfråganuppmärksammas noga av den sydafrikanska regeringen ochtill denna närstående media.Det är därför viktigt att den integenast urholkar sina egna förslag med den politiskabetydelse de har genom att godkänna olika dispenser omhandel och investeringar som ansöks om innanavvecklingen av lagstiftningen verkligen trätt i kraft.VåldetDet främsta hindret som hotar utvecklingen är detutbredda våldet. Sedan premiärminister till makten har över 7 000 människor mist livet på grund av politiskt våld. Depolitiska krafter som motsätter sig ett demokratiskt ochickerasistiskt är fortfarande starka. Det är därförviktigt att fortsätter att engagera sig för attprocessen blir så framgångsrik och smärtfri som möjligt.Internationella , , konstaterarefter ett besök i att fria ochdemokratiska val enligt principen en person -- en röst intekan hållas i de områden kommissionens representanterbesökte, nämligen olika områden i provinsen ochförstäderna kring . Orsaken är det politiskavåldet.Kommissionen kritiserar regeringen de för atti lag tillåtit bärande av livsfarliga s.k. traditionella vapen,som varit förbjudna. Kommissionen säger också attInkathaledaren bär ett stort ansvar förvåldet och att Kwa Zulus poliskår, vilken leds av GatshaButhelezi, måste överföras till den sydafrikanska polisenskontroll.Kommissionen påpekar att ANC:s ansvar för våldet harökat, men att detta beror på ''avsaknaden av etträttsväsende och därför kanske kan betecknas somoundvikligt''.Även Amnesty International lägger i en rapport till för mänskliga rättigheter från januari 1992huvudansvaret för våldet på nationalistregeringens axlar.Det finns nu överväldigande bevis omsäkerhetsstyrkornas politik att agera partiskt tillsammansmed Inkatha mot ANC och dess allierade organisationer.Resultatet av denna politik leder till mord och andra brottmot de mänskliga rättigheterna. -- -- -- Om regeringen inte,eller fram till dess att regeringen tar, beslutsamma steg attoffenligt och otvetydigt agera mot de medlemmar avsäkerhetsstyrkorna som direkt eller indirekt deltar i tortyr,olagliga avrättningar och andra brott mot mänskligarättigheter och ställer dem inför rätta, kommer detnuvarande klimatet av rädsla, frustration och höga dödstalatt fortsätta.Frank Chikane, generalsekreterare i det Sydafrikanskakyrkorådet SACC med 12 miljoner medlemmar, menar attvåldet i har följande syfte:De samlade bevisen (om våldet) pekar nu på slutsatsenatt nationalistregeringen under FW de medvetetanvänder sig av statsapparaten i hemliga operationer somsyftar till att försvaga sina politiska rivaler och samtidigtstärka sina egna allierade. Syftet för regeringen är attbevara så mycket som möjligt av de vitas privilegier.Fortsatt stöd för upprättande av ett demokratiskt ochickerasistiskt SydafrikaFör att skall kunna bidra till en smärtfri ochsnabb övergång till en ickerasistisk demokrati är det viktigtatt analysera vilka grupper och partier som verkligen stårför de demokratiska ideal som vi värderar så högt och varfredsprocessen har sin grund.I slutet av 1988 skrev ett brev frånPollsomorfängelset i . Brevet blev upptakten tillett intensivt diplomatiskt arbete från ANC:s sida som lettfram till den förhandlingsprocess om en ny och demokratiskkonstitution som inletts i . brevanvändes som underlag för diskussioner inom ,vid fackföreningsfederationen COSATU:s kongresser,inom den då bannlysta Förenade Demokratiska Fronten,UDF, liksom inom ANC.De grundläggande tankarna i fredsplan antogsi av den Afrikanska ,, i den s.k. Hararedeklarationen. Principerna ideklarationen antogs av en enhälliggeneralförsamling i FN. I detta diplomatiska arbete speladeANC en central roll.När FW de hävde förbudet motANC och lovade att frige var en viktigorsak att nationalistregeringen inte hade något val. Defredliga protesterna mot apartheid fortsatte trots förbudmot organisationer att verka, massarresteringar ochundantagstillstånd.Samtidigt ökade de internationella sanktionerna. I slutetpå hade en valutareserv sommotsvarade sju veckors import. Till och med densydafrikanska regeringen har medgett sanktionernasavgörande betydelse. ''De internationella sanktionernatvingade och regeringen att överge sinapartheidpolitik mot maktdelning och förhandlingar'', sadejustitieminister vid nationalistpartietskongress i september 1991.Vid samma kongress fastlade hur manönskade att det nya skall styras. Det förslag till nykonstitution, som då presenterades, har av FW de Klerkden bekräftats vara förslag.Förslaget går ut på att landets tre största partier fårkonstitutionens direktiv att utse var sin president. De trepresidenterna skall turas om att vara i ämbete. De trepresidenterna skall gemensamt utse en regering som skallarbeta på consensusbasis. Detta är en modell som inte kanbetecknas som fullt demokratisk.Förslaget innebär också att mycket makt skall läggas ikommunerna, rösterna till kommunalvalen skall vara olikamycket värda. Det står uttryckligen att människor medegendom skall få röster som är mer värda än för vanligamänniskor. Hälften av kandidaterna skall väljas enligt enseparat lista. På listan kan enbart människor med''egendom'' bli kandidater.ANC:s förslag till nytt styrelseskick och ny konstitutioninnebär majoritetsstyre. Både och ett proportionellt valsystem. ANC föreslår dock attdet endast skall finnas en president.För att bl.a. skydda individer från övergrepp frånstatsapparatens sida föreslås en väl utveckladrättighetsförklaring (of Rights) och ett separatdomstolsväsende, inte som förslag,separata platser för s.k. minoriteter i ett överhus som kanblockera det demokratiskt valda underhusets förslag.Fackföreningsrörelsen och kyrkorna i liksomANC har skarpt kritiserat nationalistpartietskonstitutionsförslag. Man menar att förslaget leder till enhandlingsförlamad regering, som inte kommer att haförmåga att lösa alla de problem som apartheid skapatunder årtionden. De orättvisor som apartheid skaparkommer på detta sätt att kunna leva vidare.ANC är i grunden en folklig befrielserörelse, som utantvekan är den viktigaste kraften i utvecklingen fördemokrati och ett avskaffande av apartheid.ANC kan inför val till en konstituerande församlingtvingas att registrera sig som politiskt parti. Fram till dess atten demokratisk konstitution utarbetats betecknar sig dockANC som befrielserörelse.De breda folkrörelserna vid sidan av ANC spelar ocksåen mycket viktig roll. Det är fackförbunden, civicrörelsenoch kyrkorna som i ickevåldsprotester vägrade att låta sigkuvas trots förbud, massarresteringar ochundantagstillstånd. De förmådde tillsammans med ANCregeringen att retirera.Den fackliga centralorganisationen har 1,3miljoner medlemmar. Det sydafrikanska kyrkorådet SACChar medlemskyrkor med 12 miljoner medlemmar.Kyrkorådet spelade en avgörande roll i medlingsarbetetsom lade grunden för det nationella fredsfördrag somundertecknades . bildadesSANCA (). Ennationell struktur för s.k. civics har växt fram i Sydafrikasedan mitten . Det är en unik folkrörelse somverkar som ett mellanting mellan hyresgäst- ochmedborgarrättsrörelse. Civicrörelsen har över en miljonmedlemmar.I CODESA-verksamheten har huvuddelen av aktörernamöjligheter att använda resurser från statskassan.Hemlandsregeringarna, som fått sin makt avPretoriaregeringen, kan finansiera sin verksamhet genomskatteuttag i hemländerna och subventioner från Pretoria.Nationalistpartiet kan bl.a. använda frånjustitiedepartementets budget i CODESA-arbetet.Experter, utredningar och seminarier förnationalistregeringens arbete inom CODESA finansierasav skattemedel.ANC har inte på långa vägar tillgång till liknanderesurser. Även om ANC ingår i en övergångsregering är detinte troligt att ANC på samma sätt som nationalistpartietkan finansiera olika delar av CODESA-arbetet genomfinansiering från statsapparaten.Nationalistpartiet har i processen i det längsta hållit fastvid en position om att en övergångsregering inte ärnödvändig. Regeringen har tidigare också motsatt sigtanken på att den nya kommande konstitutionen skallutformas av en vald församling. Regeringen har föreslagitatt den nya grundlagen skall utarbetas av experter kring ettförhandlingsbord, som huvudsakligen skall bestå avdelegater från hemländerna, regeringen ochtrekammarparlamentet.CODESA tillsatte fem olikaarbetsgrupper. offentliggjordes att enarbetsgrupp inom CODESA kommit överens omprinciperna om en övergångsregering. Pressuttalandet frånCODESA:s arbetsgrupp sade att ''övergångsregeringensbeslut är bindande för parlamentet''.Vid ett flertal tillfällen sade FW de Klerkatt alla skulle få rösta i folkomröstningen, inte enbart vita.Men uttalade de att det varfråga om en folkomröstning enbart för vita. Ifolkomröstningens valkampanj reste de runt iSydafrika och utlovade en ''konstitution av stål'' som skallskydda de vitas intressen. uteslöt de Klerkinte ett ytterligare helvitt val. Det var ett uttalande som avANC tolkades som ett utpressningshot inför de kommandeförhandlingarna.Folkomröstningens resultat har ocksåanvänts av FW de på ett negativt sätt. På flerapunkter backade nu de från överenskommelser ochlöften som redan gjorts i förhandlingsprocessen.FW deKlerk uttalade att övergångsregeringen skulle enbart få enrådgivande makt över det nuvarandetrekammarparlamentet och den vita minoritetsregeringen.de försökte nu hävda att hemländerna ochtrekammarparlamentet skulle, enligt regeringens förslag, fåen avgörande position i övergångsarrangemangen.I ettnytt förslag föreslår de attövergångsregeringen skall väljas i ett val. På sammaodemokratiska sätt som i konstitutionsförslaget skallövergångsregeringen styras av de tre till fem störstapartierna. Ett förslag som ANC avvisat och betecknat somen förhalning.Nationalistpartiet återupptog tanken på enspeciell roll för hemländerna. CODESA-mötetsavsiktsförklaring talade om ett enhetligtoch ofragmenterat . tognationalistpartiet åter upp sitt gamla konstitutionsförslagdär de s.k. hemländerna skall spela en speciell roll i landetsnya styrelseskick.FW de har brutit enöverenskommelse med ANC om att skall fortsätta existera fram till dess att den kanintegreras i landets nationella armé. de krävde iställetatt ANC:s väpnade gren skall upplösas.FW de harockså backat från tidigare löften att förhandla om viktigafrågor med den breda antiapartheidrörelsen redan innan enövergångsregering kommer på plats. Det gäller bl.a.deltagande i ett ekonomiskt förhandlingsforum som bl.a.fackföreningsfederationen COSATU krävt och ettutbildnignsforum som bl.a. antiapartheidrörelsensgemensamma utbildningsorgan NECC krävt.Vissa apartheideffekter kvar även om lagarna slopasNär apartheidlagar avskaffas är allvarliga effekter avapartheid fortfarande kvar. Apartheidlagstiftningen harberövat miljontals människor deras möjlighet att bedrivajordbruk, då deras mark beslagtagits med hjälp av den s.k.marklagen (Land Act ). Över 3,5 miljonermänniskor beräknas ha drabbats av den avskyddatvångsförflyttningspolitiken. Genom apartheid saknar över7 miljoner människor bostad. Utbildningssituationen för desvarta är i det närmaste under kollaps.SlutsatserÄven om processen att avveckla apartheid inom ensnar framtid kan betecknas som oåterkallelig kan processenbli lång och mycket smärtsam. Som en konsekvens avSveriges långa engagemang mot apartheid bör äveni fortsättningen stödja de krafter och organisationer somstår för demokratiska ideal. Stödet till ANC och andra delarav antiapartheidrörelsen bör därför fortsätta. Stödet börfrämst ges till de breda folkliga organisationerna och irelation till deras betydelse och storlek. Stödet till ANC börockså ges med tanke på att de, till skillnad från andra parterinom CODESA, inte har tillgång till statskassan för attfinansiera sin verksamhet.Svenska regeringen bör även i fortsättningenvidmakthålla den restriktiva hållning till dispenser frånhandels- och investeringsförbudet som tidigare beslutatsom. Det är viktigt för att inte urholka de politiskaeffekterna av att behålla sanktionerna fram till dess attprocessen att avveckla apartheid verkligen kan betecknassom ''oåterkallelig och grundläggande''.I fråga om våldetbör den noga följa den sydafrikanskasituationen och verka för att våldet upphör. Omvärlden harett ansvar för en fredlig övergång till en ickerasistiskdemokrati. kan i detta sammanhang även verkainom olika internationella organ. Om våldet inte kan kuvasriskeras hela fredsprocessen. Arbetet för en fredligövergång kan också ske genom att ge stöd till olika initiativoch projekt inom som t.ex. görs avKommissionen för mänskliga rättigheter, Legal ResourcesCentre, into InformalRepression och inom kyrkorna.Sverige bör också iframtiden stödja en utveckling som möjliggör att apartheidssår kan läkas. Det främsta sättet är att verka för attSydafrika verkligen får en regering som återspeglarbefolkningsmajoritetens vilja men också genom att stödjaden folkliga gräsrotsdemokratin såsom den s.k.civicrörelsen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt stöd till ANC och andradelar av den demokratiska antiapartheidrörelsen, bl.a. dens.k. civicrörelsen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidmakthållande av en restriktivhållning till dispenser från handels- ochinvesteringsförbudet som tidigare beslutats,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till olika initiativ och projektinom i syfte att säkra en fredlig och demokratiskickerasistisk utveckling.