ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02A722 · 1992-01-27 00:00:00 — Trots att reglerna föreskriver att möjlighet förarbetstagare finns att vara ansluten till arbetslöshetskassautan att behöva tillhöra administrerande fackligorganisation är det i praktiken svårt både att sökaanslutning utan samtidig medlemskapsansökan och att sökautträde ur fack med bibehållen A-kasseanslutning.Orsaken till dessa missförhållanden är att det inte liggeri fackens intresse att informera om möjligheten eller attunderlätta separat anslutning. Så borde det inte få vara medhänsyn till att ersättningarna från arbetslöshetskassornautbetalas av statliga medel.Exemplen på maktmissbruk hos lokala fackexpeditionerär legio. Man kan till exempel vägra att sända ututträdesansökningsblanketter per post, fördröjahandläggningen m.m.Det synes som självklart att separata anslutningar tillden statligt reglerade och statligt finansieradearbetslöshetsförsäkringen skall få göras utan attbyråkratiska hinder reses, att registreringen skall fåomedelbar verkan och att den sökande inte skalldiskrimineras eller mobbas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förenklade rutiner förmedlemskap i en erkänd arbetslöshetskassa av intefackföreningsanslutna arbetstagare.
mot · GF02A724 · 1992-01-27 00:00:00 — Inom arbetslivet får det anses normalt att arbetsgivarevid anställning av personer försöker skaffa sig informationom den arbetssökande hos skolor och tidigare arbetsgivare.Det finns heller inget lagligt hinder för att ha som principatt aldrig anställa folk med politiska uppfattningar som inteanses önskvärda.Det kan alltså helt lagligt uppstå den situationen att allaarbetsgivare i en region informerar varandra om vilka somhar gett uttryck för en politisk uppfattning och som mansamfällt tycker är olämpliga som arbetskraft.En person som tillskrivs extrema åsikter och befarasskapa oro på arbetsplatser kan därmed bliutestängd från arbetslivet. Utan att någon påvisad olaglighandling utförts kan därmed i praktiken en person drabbasmycket hårt.Den person som drabbas av isoleringen från arbetslivetbehöver inte heller få information om varför han vägrasarbete. Ryktet om hans politiska uppfattning kan ocksåvara grundat på missförstånd eller illasinnadryktesspridning.Om den förfördelade inte har information om att hanförtalas kan han heller inte vidta rättsliga åtgärder för att fårättelse. Han kanske inte heller har kännedom om någontillämpbar lagstiftning. Om han först nårklarhet om förtalet kan det vara för sent att få frågan prövadpå rättslig väg.Personer som anser sig på detta rättslösa sätt hautestängts från arbetslivet borde med samhällets hjälp fåmöjlighet till personlig upprättelse. Detta skulle kunna skegenom att deras fall noga undersöks av t.ex. en tillfälligstatlig kommission. Om den förfördelade så önskar kandärefter kommissionen uttala sig om påståendena om denförfördelade haft saklig grund eller ej. Kommissionen kangivetvis också avstå från att uttala sig.Regeringen bör återkomma till med förslag tillåtgärder för personer som utsatts för diskriminering påarbetsmarknaden på det sätt som beskrivits i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt ger regeringen i uppdrag att till riksdagenåterkomma med förslag till åtgärder i enlighet med vad imotionen anförts om diskriminering på arbetsmarknaden.
mot · GF02A725 · 1992-01-27 00:00:00 — BakgrundEn tillfälligt arbetslös enmansföretagare får ejuppbära arbetslöshetsersättning (KAS) enligt Lag omändring av lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd §4 sista stycket som lyder: ''Företagare anses arbetslös,när hans personliga verksamhet i rörelsen har upphörtannat än tillfälligt, om icke avsärskilda skäl föreskriver annat''. Detta innebär att entillfälligt arbetslös enmansföretagare måste avveckla sinrörelse för att kunna erhålla en tillfälligarbetslöshetsersättning. Det innebär även att den som tänktstarta eget inte vågar av samma skäl.FörslagInnebörden blir att en företagare som försökeråstadkomma något straffas i tider som dessa, det kan intevara rimligt. Vi tror att samhället skulle tjäna på att se litepragmatiskt på situationen när dessa människor vill satsa sigsjälva och sin privata ekonomi. Vi föreslår därför attregeringen ser över den aktuella lagen och anpassar den tillverkligheten. Det utgör även ett hinder för dem som ärberedda att försöka starta något nytt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär skyndsamt förslag tilländring av lagen om kontant arbetsmarknadsstöd så attenmansföretagarna ej diskrimineras utan behandlas likasom övriga medborgare.
mot · GF02A727 · 1992-01-27 00:00:00 — I stor utsträckning har anställda rätt till semesterlön ävennär de inte är närvarande i arbetet. Detta gäller vidsjukfrånvaro, föräldraledighet och ledigheter förnärståendevård. I dessa fall erhåller den anställdesjukpenning, föräldrapenning respektivenärståendevårdarersättning genom försäkringskassan.Dessa ersättningar beräknas efter den anställdes helaårsinkomst, inklusive semesterlön. Detta innebär attersättningarna från inkluderarsemesterlön.Genom att arbetsgivaren enligt 17 § semesterlagendärutöver skall betala semesterlön vid dessa typer avfrånvaro blir den anställde dubbelt kompenserad. Detta ärinte rimligt och kan naturligtvis inte ha varit avsikten.Följden är ju att de som är frånvarande favoriseras iförhållande till dem som arbetar. Detta missförhållande börrättas till. Detta sker bäst genom att de typer av frånvarosom nu nämns tas bort från uppräkningen i 17§ semesterlagen. Därigenom uppnås den stora fördelenatt reglerna i semesterlagen stramas upp och förenklas.En förändring bör därför ske i semesterlagens §17 så att punkten 1 om sjukdom och arbetsskada, punkten 2 om föräldraledighet och punkten 8 om ledighet för närståendevård utgår urbestämmelsen. En ren följdändring skall då göras i andrastycket semesterlagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i semesterlagen att dubbel semesterlön inte kanutges.
mot · GF02A728 · 1992-01-27 00:00:00 — PropositionenDe förslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärder somregeringen lägger fram följer det traditionella svenskamönstret och detta trots att vi nu har en mycket störrearbetslöshet än vad som normalt inträffar i enlågkonjunktur. Det är inte den nuvarande regeringens felatt vi har denna situation men det är regeringens ansvar attlösa problemen på bästa och effektivaste sätt. Vi ärövertygade om att vårt förslag till åtgärd snabbt skullekunna få en positiv effekt och hoppas att regeringen villpröva vårt förslag.Förslag till en effektivare arbetsmarknadspolitikDen nuvarade lågkonjunkturen kommer sannolikt attpågå under större delen av 1992, varför man borde prövanya former för arbetsmarknadspolitiken, för att få ettsnabbt och effektivt resultat. Vi föreslår därför att man gerföretagen dispens från lagen om anställningsskydd, när deanställer en arbetslös. Den arbetslöse skall behålla sinarbetslöshetsersättning och företaget kompletterar lönenupp till avtalsenlig eller marknadsmässig lön. Det skullekunna skapa meningsfullt arbete för många tusenarbetslösa, som kanske lider mer av bristen påmeningsfullt arbete än på ekonomiska medel. För attförhindra missbruk måste åtgärden kringgärdas av vissaregler som bör utfärdas av regeringen.Många av de arbetslösa skulle säkert kunnaberedas ett fast arbete i dessa företag när konjunkturenvänder och de nya företagsstimulerande åtgärderna fåreffekt, vilket skulle ge en ren nationalekonomisk vinst!En ny kategori arbetslösa har tillkommit, nämligen devälutbildade. För en del av dem finns kanske ett nyttarbetsfält, nämligen att hjälpa våra nya grannar på andrasidan . Där finns behov av alla slags specialisteroch våra resurser skulle komma till nytta i stället för attslösas bort. Även här kunde man kanske använda sammaprincip, att våra grannländer endast betalar merkostnaden.Detta skulle vara en verklig hjälp till våra nygamla grannarsamtidigt som vi skapar goda framtidsmöjligheter för bådaparter och får en stor effekt av satsade medel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att skyndsamt beslutar om tillfällig dispensfrån anställningsskyddslagstiftningen för anställning avarbetslösa att träda i kraft den 1april 1992,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skyndsamt utfärda regler föratt undvika missbruk av den föreslagna tillfälliga dispensen.
mot · GF02A801 · 1992-01-27 00:00:00 — Skydd mot diskriminering av kvinnnor vid uppsägning Tillämpa jämställdhetslagenEnligt LAS, lagen om anställningsskydd, skall den somsist anställdes först avskedas vid uppsägningar på grund avarbetsbrist. Men arbetsgivaren och fackföreningen kanersätta den regeln med ett avtal om turordning. Avtaletersätter då lagen. har JämOuppmärksammat flera fall där sådana upprättadeturordningsavtal inneburit att föräldralediga kvinnormissgynnats. De har fått gå därför att de inte varit i arbetenär turordningen gjordes upp.Det här är inget annat än könsdiskriminering och får intetillåtas. Situationen är svår för den man eller(oftast) kvinna som skall vara föräldraledig. Trycket frånarbetsgivaren är ofta starkt för att föräldraledigheten inteskall utnyttjas.Den 1 januari trädde den nya jämställdhetslagen ikraft. Den innebär ökade möjligheter att motarbetadiskriminering av föräldralediga. Det är ännu inte prövatom den nya jämställdhetslagen ger skydd och kan upphävaavtal, som indirekt är könsdiskriminerande genom att demissgynnar arbetstagare som är föräldraledig.Kvinnors situation på arbetsmarknaden är trots alla år avjämställdhetsarbete fortfarande dålig och det behövs mångaförbättringar. Det får inte vara så att möjligheten attupprätta turordningar används mot kvinnor. Det måsteundersökas i vilken omfattning detta förekommer och vilketskydd den nya jämställdhetslagen ger i sådana fall. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av skydd motindirekt könsdiskriminering genom missgynnande avföräldralediga vid upprättande av turordningsavtal föruppsägning vid arbetsbrist.
mot · GF02A802 · 1992-01-27 00:00:00 — har det konstaterats att alltfler kvinnor inträtt på arbetsmarknaden. är detungefär lika många kvinnor som män som återfinns påarbetsmarknaden.I proposition 1990/91:13 framkommer att ett stort hinderi jämställdhetssträvandena är den könsuppdeladearbetsmarknaden, dvs att kvinnor arbetar inom vissasektorer och män inom andra. Kvinnor har underordnadebefattningar medan männen återfinns på ledande poster.Dessutom slås också fast att traditionella attityder ochvärderingar råder om vem som skall sköta hemarbetet.Statistiska centralbyrån kan återigen redovisa hur densvenska arbetsmarknaden är segregerad, likaså den svenskaskolan med typiska flick- och pojkklasser. Den lagstadgadeföräldraledigheten tas ut av kvinnorna. I detpolitiska livet syns inte kvinnornas frammarsch. Det är långtkvar till ett jämställt samhälle.I proposition 1987/88:105 lades en femårig handlingsplansom skulle arbeta för jämställdhet med konkreta mål ochåtgärder i . Detta arbete pågår nu för fullt inom olikastatliga myndigheter, regioner, landsting och särskiltutvalda kommuner. Processer är igångsatta som, såsmåningom, borde leda till ett mer demokratiskt samhälle.Ett demokratiskt samhälle kräver jämställda män ochkvinnor. Därför är det med bestörtning vi istatsverkspropositionen får ta del av minskade anslag tilljämställdheten.Hur skall jämställdhetspolitiken med nyjämställdhetslag bli trovärdig om vi efter ett parårs arbete minskar anslagen för jämställdhetssatsningarna?Det finns ingen forskning som visar på att vi uppnått ett jämställt som motiverarminskade anslag. Tvärtom kommer oroande rapporter omSveriges ställning i förhållande till . Sverigeligger inte i täten.Det är ytterst angeläget att nuvarande resurser bibehållsoch helst utökas så att jämställdhetsarbetet kan fullföljas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regeringens jämställdhetspolitik.
mot · GF02A804 · 1992-01-27 00:00:00 — Arbetsmarknaden i Bergslagen är av tradition manligtdominerad. Det gäller särskilt bruksorterna med sin tungaindustri. Detta har medfört att kvinnornas arbetsmarknadhar varit och är begränsad. Många framför allt unga kvinnorhar därför valt att flytta. Den förda regionalpolitikenhar inte heller hejdat utflyttningen. Kvinnors rätt till arbeteoch utbildning i anslutning till hemorten har aldrigformulerats som en politisk målsättning.Att arbeta med kvinnors arbetsmarknad iBergslagen innebär mycket ofta att arbeta i projektform.Man arbetar med ''tillfälliga pengar'' och åstadkommerunder med intensivt arbete goda resultat.Projekten engagerar många kvinnor, som inte käntsig särskilt uppmärksammade på arbetsmarknaden. Men,ofta är det tyvärr så, att när projekttiden är slut, fallerarbetet och idéerna i glömska. Det finns ingen som tar ettidémässigt eller ett ekonomiskt ansvar så att projektarbetetkommer in i ordinarie verksamhet eller på annat sättutvecklas.Utan särskilda kvinnosatsningar kan inte Bergslagenutgöra ett verkligt alternativ för unga kvinnor att stannakvar eller att återvända till sin hemort.Vill vi ha en bra regional utveckling måste vi ocksåmedverka till att kvinnorna har en differentieradarbetsmarknad och möjligheter till utbildning som gör detmöjligt att stanna kvar eller återvända. Många medelålderskvinnor i Bergslagen har dessutom en låg utbildning och deutgör därför också en riskgrupp i tider av lågkonjunktur.Ett särskilt resurscentrum för kvinnor med placering iÖrebro län bör därför skapas med ett övergripande ansvarför att förbättra kvinnors ställning i arbetslivet. Dettacentrum bör inriktas på att utifrån ett kvinnoperspektivsamarbeta med befintliga myndigheter,utbildningsinstanser, företag, utvecklingsfond ochjämställdhetsansvariga (attityd- och informationsfrågor) föratt möjliggöra samordning.Detta område bör ansvara för.Länsstyrelsen har redan ett ansvar förjämställdhetsfrågorna och arbetsmarknads- ochregionalpolitiska frågor.Detta resurscentrum bör också ansvara för att projektdokumenteras och utvärderas systematiskt och att nyaprojekt planläggs nära kopplat till aktuella resultat frånkvinno- och jämställdhetsforskning.Behovet av grundläggande högskoleutbildning omkvinnors villkor i samhället är stort bland ansvariga inommyndigheter, företag m.m. Decentraliserade kurser omkvinnors villkor i samhälle och arbetsliv är också viktiga isträvan efter att förbättra kvinnors ställning i Bergslagen.Detta område bör Forum för kvinno- ochjämställdhetsstudier vid ansvara för,eftersom där finns kompetens. Med hänvisning till det ovan anförda hemmställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett kvinnligt resurscentrumbör inrättas i län och knytas till Forum för kvinno-och jämställdhetsstudier vid högskolan i .
mot · GF02A805 · 1992-01-27 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förlängning avpreskriptionstiden vid sexualbrott,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kriminalisering av kunderna vidprostitution,26. att hos regeringen begär en översyn avfördelningen av resurser för brottsförebyggande ochbrottsbekämpande insatser i enlighet med vad i motionenanförts,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en centralbrottsofferfond,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnena hemkunskap och slöjd igrundskolans läroplan,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om linjeval och utveckling av demindre högskolorna,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett system med studielön,31. att hos regeringen begär förslag om ändringav bestämmelserna som gäller vuxenstudiestöd i enlighetmed vad i motionen anförts,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av den totalatilldelningen av anslag,33. att hos regeringen begär redovisning av hurstor del av det statliga stödet till idrotten som går till kvinnorresp. män i enlighet med vad i motionen anförts,34. att beslutar att 10 milj.kr. specialdestinerastill flickors/kvinnors idrottsutövande av medel som föreslåsanvisade i prop. 1991/92:100, bil. 8, stöd till idrotten,35. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att förstärkakvinnorepresentationen.
mot · GF02A809 · 1992-01-27 00:00:00 — Det finns ett antal stipendier som har direktkönsdiskriminerande kriterier då endast män eller kvinnorkan stipendieras enligt de regler som donatorn fastställt.Det kan vara acceptabelt att ättlingar till en viss släkt,personer från en viss socken eller en viss social kategori sättsi första hand vid utdelningen av ett visst stipendium.Däremot kan det inte anses överensstämma vare sig meddagens rättskänsla eller med de tankegångar som liggerbakom den moderna jämställdhetslagstiftningen attdiskriminera efter kön. I stället bör anges att man vidstipendieutdelning bör anstränga sig för att få en likafördelning mellan män och kvinnor.Vi anser därför att regeringen bör utreda hurkönsdiskriminerande utdelningskriterier kan ändras så attmän och kvinnor får konkurrera på lika villkor om dessastipendier. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utdelningskriterier för stipendiertill män och kvinnor.
mot · GF02A810 · 1992-01-27 00:00:00 — Den nya jämställdhetslagen som antogs 1991 har enligtvår uppfattning en del brister. Det gäller i första handutformningen av dispositiviteten och JämO:stillsynsmöjlighet.Dispositiviteten innebär att ett kollektivavtal i praktikenkan ha lägre ambitioner på jämställdhetsområdet än vadlagen anger. Enligt flera uppgifter har parterna inte föravsikt att träffa nya kollektivavtal anpassade till den nyajämställdhetslagstiftningen. Om det är riktigt är detallvarligt eftersom den nya lagen i så fall blir verkningslös.Vi menar att en skärpning av lagen bör ske så att endastjämställdhetsavtal som har minst det innehåll som lagenanger skall kunna ersätta denna.Vi anser också att JämO bör ha tillsynsansvar över helaarbetsmarknaden och inte som endast de begränsadedelar som inte har kollektivavtal om jämställdhet. Hittillsgjorda erfarenheter av partssamarbetet inomjämställdhetsområdet motiverar en sådan åtgärd.Enligt vår mening finns det också anledning att övervägaom jämställdhetslagen bör utvidgas till områden som liggerutanför arbetslivet. Utbildningen är ett exempel på ettområde som har stor betydelse för jämställdheten inte minstmed hänsyn till att valet av utbildning i hög grad ärkönsbundet. Vi anser att regeringen bör utredamöjligheterna till en sådan utvidgning av lagenstillämpningsområde. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpning av jämställdhetslagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om JämO:s tillsynsmöjlighet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om utvidgning avjämställdhetslagens tillämpningsområde.
mot · GF02A814 · 1992-01-27 00:00:00 — Hur skulle statsbudgeten se ut om den gjordes utifrån ettkvinnoperspektiv och ett ekologiskt perspektiv och med envision om en värld i fred där omsorg om barnen och miljönstår i centrum och där hushållning, rättvisa och jämlikhet ärviktiga ledstjärnor?I en sådan budget skulle man börja med att formuleramålen och viljeinriktningen. Därefter tar man fram deåtgärder som behövs för att närma sig eller helst nå målen.Slutligen sker fördelningen utifrån de begränsade ramarsom finns.Att göra en budget av det här slaget handlar om att vågase samhället från ett annat perspektiv än det traditionella,att våga vända på frågeställningarna och att komma med deokonventionella lösningarna.Kvinnor lever under andra villkor än män och har andraerfarenheter, vilka sällan kommer till uttryck i politiken.Det finns gott om statistik på hur missgynnade kvinnor ärnär det gäller fördelning av ekonomiska resurser isamhället. Män ger och män får. Och trots en lång kamp förjämlikhet är en så enkel och självklar sak som att kvinnorskulle ha lika stor andel representanter i valda organ sommän mer avlägsen än den varit på flera decennier.I lär ett slags kvinnobudget ha utarbetats påinitiativ av regeringen. Det ska vara en programskrift medmålsättningen att mer resurser ska komma kvinnorna tillgodo. Varje departement och delstatsregering har sedanhaft i uppdrag att följa målen i programskriften.Det behövs en kvinnobudget också i Sverige.Regeringen bör få i uppdrag att via särskilda projektmedelför jämställdhet tillsätta en kommitté för att utarbeta enkvinnobudget. Vi föreslår att utöver regeringensförslag tillförs anslaget Särskildajämställdhetsåtgärder för detta.I samband med att en kvinnobudget utarbetas är detangeläget att det ''osynliga'' arbete som människor utför ihemmet -- matlagning, städning, underhåll, reparationerosv. Studier har visat att det svarar för storaekonomiska värden i samhällsekonomin. Det är kvinnorsom fortfarande till största delen utför detta arbete, menvärdet av det ingår inte i de traditionella välfärdsmåtten.För att synliggöra kvinnors arbete och bidrag till välfärdenoch för att vi ska få en mer rättvisande bild av samhälletstotala produktion av varor och tjänster behövs ettkompletterande mått på hushållens produktion. Ett sådantmått har för övrigt ingått i BNP-måttet . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Särskilda jämställdhetsåtgärder /93 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit,2. att hos regeringen begär förslag om enstatsbudget i enlighet med vad i motionen anförts.1
mot · GF02A815 · 1992-01-27 00:00:00 — Trakasserier inom könssegregerade yrkesområden Svensk arbetsmarknad är i hög grad könssegregerad. Iendast 20 av de yrken som finns med i folk- ochbostadsräkningens 300 råder jämställdhet, det vill sägajämvikt mellan könen. Då skall man komma ihåg attberäkningen ligger i proportionen 40-60 procent.Kvinnor som gjort inbrytningar i typiska manligayrkesområden utsätts inte sällan för trakasserier av manligakolleger och/eller överordnade. Enligt vittnesmål sker dettat ex inom poliskåren och försvarsmakten.Med en så segregerad arbetsmarknad som den svenskaär det befogat med en samlad kartläggning av detrakasserier av nämnda slag som förekommer.Efter en kartläggning måste förslag till kraftfullaåtgärder läggas fram, som kan leda till en minimering avdessa problem. Ett sätt att motverka dessa trakasserierskulle vara att ge alla studerande inom mansdomineradeutbildningar jämställdhetsundervisning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kartläggning av trakasserierinom könssegregerade yrkesområden samt behovet avutbildning i jämställdhetsfrågor inom mansdomineradeutbildningar.