ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02A415 · 1992-01-27 00:00:00 — En bro till i Byggnationen av en bro till i utanförMariestad är i länstrafikanläggningsplanen redovisad attpåbörjas . Eftersom bron är färdigprojekterad kanbyggstart ske efter mycket kort varsel.Byggarbetsmarknaden i har snabbtförsämrats och arbetslösheten förväntas uppgå tillca . beräknas ha en byggtid av 18--24 månaderoch ge ett totalt dagsverksutfall på ca 22 000 dagsverken,varav ett stort antal för trä- och betongarbetare.Totalt har broprojektet kostnadsberäknats till 130miljoner kr. Olika finansieringsformer vid entidigareläggning av byggstarten har diskuterats. Vägverketkan avsätta genom inbesparadefärjekostnader, om bron dröjer måste ytterligare en färjaanskaffas. kan överväga att genomupplåning förskottera resterande , men kaninte ta på sig räntekostnaderna.Ett lån har beräknats gå att placera till ränta och medföra en total kostnad på ca 20 miljonerkr under en återbetalningstid av tre år.Länsarbetsnämnden i har tillfrågats omnämnden som statsbidrag till ett beredskapsarbete kansvara för räntekostnaderna. Trots att 22 000 dagsverken till20 miljoner kr i kostnad innebär en låg statsbidragskostnadper dagsverke -- ca -- har länsarbetsnämnden intemöjlighet att ta det inom sin ordinarie ram.Det finns dock flera goda skäl för att få igång brobyggetredan innevarande år. Utöver de tidigare redovisade börpåpekas att blev nationellt uppmärksammat underkampanjen ''Hela skall leva'' som pågick 1988.Befolkningen på ön har gjortberömvärda satsningar för att få i gång ett nyföretagande påön. Man räknar en fast förbindelse som en avgörande faktorför att utvecklingen skall kunna fortsätta.Det är vidare högst troligt att man i nuvarandekonjunkturläge kan bygga bron betydligt billigare än omman måste vänta fram till 1994.Jag anser det därför vara angeläget attarbetsmarknadsmedel anvisas för en tidigareläggning avbrobygget till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetsmarknadsmedel bör tasi anspråk för att tidigarelägga starten av .
mot · GF02A416 · 1992-01-27 00:00:00 — kommun är en relativt liten kommun i östraNorrbotten. Vid utgången av 1990 hade kommunen drygt19 000 invånare. fanns cirka 9 000arbetstillfällen i , varav 2 300 i industrin. Massa- ochpappersindustrin utgör den största industribranschen medca 830 anställda.Den 10 oktober 1991 beslutade ASSIs koncernstyrelseatt en av de två pappersmaskinerna vid läggas ned. Därigenom försvinner direkt ca 315arbetstillfällen vid fabriken.Samtidigt beslutade Dymo att säga uppsamtliga 54 anställda vid enheten i utanför ,verksamheten skall flyttas till Småland.I dagsläget är dessutom av byggarbetskårenarbetslösa.För närvarande är av den arbetsförabefolkningen arbetslösa, till dettakommer en stor andel i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.En ökning av arbetslösheten leder ofelbart till problempå arbetsmarknaden och därmed relaterade sociala ochekonomiska problem för berörda.Mot denna bakgrund har tillsammans medKalix kommun, länsarbetsnämnden, utvecklingsfonden,och gjort en inventering över vilkainsatser som skulle kunna göras i kommun.För att möta de stora problemen i och vid ensammanvägning av alla enskilda förslag har länsstyrelsenansett att extraordinära insatser erfordras motsvarande ca300 milj.kr. i extra medelstilldelning.Härav ca 200 milj.kr. för en tvåårsperiod för i förstahand arbetsmarknadspolitiska insatser av vilka 30 milj.kr.bör avsättas för s.k. otraditionella projekt. För att mötanedläggningarnas konsekvenser måste arbetsförmedlingeni förstärkas med en särskild personalstyrka under entvåårsperiod. Kostnaden härför har av länsarbetsnämndenberäknats till mellan 6 och 7 milj.kr.För förutsättningsskapande åtgärder har medelsbehovetbedömts till ca 100 milj.kr. för en treårsperiod exklusive deutgifter som kan följa av förändringar av tillämpningen avregionalpolitiska stödformer.För att stimulera en utveckling av näringslivet föreslåsvissa förändringar i tillämpningen av regelsystemetbeträffande regionalpolitiska stödformer.Lokaliseringsbidrag -- Gränsen förlokaliseringsbidrag uppgår till . Om synnerligaskäl föreligger kan bidrag medges i det enskildafallet. Beslut fattas då av eller regeringen.Länsstyrelsen har föreslagit att regeringen, med anledningav förhållandena i , beslutar om generösa kriterierenligt vilka bidrag kan ges i det enskildafallet.Kommunen tillsammans med har bådeskriftligen och muntligen informerat olika företrädare förregeringen omsituationen i men även om vilka behov av insatser sombehövs för att möta denna svåra situation. Vidare har enenig lekmannastyrelse ställt sig bakom enhemställan som tillställt regeringen, där bådekommunens situation och behovet av insatser beskrivitsutförligare.Nu brådskar det och därför är det av högsta vikt attregeringen snabbt sätter in erforderliga resurser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av attarbetsmarknadspolitiska insatser görs i kommun,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av attnäringslivsbefrämjande åtgärder görs i kommun,3. att begär att regeringen medger en generösbedömning vad gäller lokaliseringsbidrag.
mot · GF02A418 · 1992-01-27 00:00:00 — Placering av i stödområde har tidigare gjort framställan omatt tillfälligt få bli inplacerad i stödområde. Situationen förnärvarande i är att avbefolkningen står utanför den ordinarie arbetsmarknaden,vilket motsvaras av 1 000 personer. Tyvärr ligger det också varsel på ett antalytterligare, människor som kan bli arbetslösa om det vill sigilla.Sölvesborgs kommun är en av Sverigessmåföretagstätaste kommuner. Det finns ca 1 600 registrerade företag i kommunen på ett invånarantalav 16 000.Företagen har i nuvarande läge en ganska defensiv roll.Det skulle behövas någon psykologiskt viktig händelse,t.ex. att staten tillfälligtvis gav ett positivt besked om attinplacera kommunen i stödområdet. Nämnas bör attRonneby och kommuner är inplacerade istödområde. har under de senasteåren haft en sämre situation ur sysselsättningssynpunkt änövriga kommuner i , så när som på . Allerfarenhet talar för att om en kommun blir inplacerad istödområde ökar intresset från företag att etablera sig.Detta märks inte minst av den ökande ström av företag somär intresserade av att etablera sig i och Olofströmskommuner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att tillfälligt inplaceraSölvesborgs kommun i stödområdet för regionalautvecklingsinsatser.
mot · GF02A420 · 1992-01-27 00:00:00 — växer hoten mot solidariteten, den demokratiskastyrningen och därmed regionalpolitiken. I SAF-högernsoch nyhögerns spår följer att driva den ''enda vägen'',nämligen mer av marknadslösning. Människornas ochföretagens möjligheter att påverka sin framtid genomdemokratin skall reduceras. För oss är demokrati ochpolitik fint och skall också framöver utvecklas iregionalpolitiken.För fortsatt utveckling av behövsdemokratin för engagemang och styrning av hur framtidenskall formas. Socialdemokratins linje är att stärkademokratin för arbete och utveckling i vårt län.Regionalpolitikens mål -- regional balans i arbete,boende och service -- håller och måste med kraft drivas årenframåt.EuropasamarbeteSocialdemokratin måste i det kommandeEuropasamarbetet hävda de regionalpolitiskaambitionerna. Regional mångfald skall både respekterasoch utvecklas i Europapolitiken. Det är inte marknadensutan folkens som skall byggas.Det går inte att gömma sig bakom EG och i syfteatt slå av på ambitionen i regionalpolitiken. Tvärtom, det ärfel av Bildt-regeringen att trycka tillbaka demokratin medhänvisning till ett medlemskap i statistikI tidigare motioner har vi hävdat behovet av utveckladregional statistik. Det kravet får ytterligare bäring inför detutvecklade Europasamarbetet. Ty, det gäller att kunnabelysa regionala skillnader och ''karaktärer''. För att kunnapåvisa regionala skillnader och mångfald, krävsmätbara fakta -- dvs. regional statistik.Vi föreslår att regeringen medverkar till att denregionala statistiken utvecklas och att det blir ett särskiltanslagsområde i SCBs verksamhet.ÅtgärdsprogramNu ökar arbetslösheten i länet. minskar AMS-medlen relativt sett på grund av problem i storstäderna.Vi anser att människor i AMS-utbildning ochberedskapsarbeten är bättre än arbetslöshet. Från dagensarbetslöshet på räknar regeringen att siffran blir 1993. För vårt län blir det då kanske 5--. Regeringens anslag och beredskap är otillräckliga föratt minska arbetslösheten i länet. Vi föreslår attlänsmyndigheterna får i uppdrag att inventera planeradeprojekt i syfte att vidta tidigareläggningar. Vi föreslår ocksåatt regeringen fullföljer arbetet på utlokalisering avtjänsteföretag och infrastruktursatsningarna. Detsammagäller för den pågående utvecklingen av länets högskola.Den tidigare socialdemokratiska regeringen prioriteraderegionalpolitiska insatser i . Vi utgår från attden nuvarande regeringen fullföljer den ambitionen.Med tanke på behov av insatser mot den stigandearbetslösheten och nödvändigheten att fullföljaambitionerna med infrastruktursatsningar ochhögskolesatsningar förordar vi att regeringen presenteraråtgärder som visar att får fortsatt prioritet iregionalpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriterade insatser iVästernorrland.
mot · GF02A421 · 1992-01-27 00:00:00 — Regionalpolitiska åtgärder för och KarlskogaSedan stålkrisens början har Karlskogaregionentappat mer än än 8.000 industriarbeten. Folkmängden iKarlskoga har minskat från 40.000 till cirka 33.000.I regionen dominerar försvarsmaterial- och annantillverkningsindustri arbetsmarknaden. Kommunen arbetarmålmedvetet för att andra företag inom t.ex. tjänstesektornoch andra framtidsinriktade branscher ska kunna etablerasig i området.Arbetsmarknadssituationen i är mycketbesvärlig, dels pågår kraftiga strukturrationaliseringar avförsvarsindustrin, dels är det en allmän lågkonjunktur.Konsekvenserna av ÖB:s rapport, om den vinner gehör, blirdödsstöten för försvarsmaterialindustri. Detskulle betyda att ytterligare 4 000 arbetstillfällen försvinnerfrån Karlskoga.Vi anser att staten som stor ägare i Swedish Ordnance,har ett särskilt ansvar för och även angränsandeorters utveckling. Swedish Ordnance är dominerande påarbetsmarknaden i och har även stor betydelseför angränsande kommuners arbetsmarknad.Den industrikris som mycket kraftigt drabbarKarlskogaområdet hotar att utarma den stora tillgång somfinns på teknisk kompetens. Utbildningsnivån på dettekniska området är hög i . I har av befolkningen teknisk utbildning. Riksgenomsnittetär 15 %.Vi anser också att vid stora nedskärningar iförsvarsindustrin bör regeringen aktivt medverka till attalternativa verksamheter etableras eller skapaförutsättningar för att andra verksamheter etableras.DegerforsDegerfors kommun är också en bruksort med en stordominerande industri, jernverk, som ägs avAvestakoncernen. har genomgått och genomgårfortfarande strukturrationaliseringar med minskning avarbetsstyrkan som följd. Sysselsättningsmöjligheterna förkvinnor är begränsade.Uteblivna försvarsbeställningar har gjort att varslat nästan hela arbetsstyrkan, sombestår av cirka 50 kvinnor. En tidigareläggning avbeställningar skulle göra det möjligt för kvinnorna att fåbehålla sina arbeten.Ur arbetsmarknadssynpunkt är också starktberoende av försvarsindustrin i Karlskoga.Arbetskraftspendlingen till utgörs av cirka 1000personer varav cirka 700 personer arbetar iförsvarsindustrin.För att medverka till en utveckling i -Degerforsområdet behövs också bättre kommunikationer.Mälardalens snabbtågstrafik bör byggas ut mot Karlstadoch . En satsning på upprustning av mellan och bör påbörjas snarast.Karlskoga och kommuner är tillfälligt inplacerade i stödområde 2. Detta innebär attstödberättigade verksamheter kan erhålla investerings- ochutvecklingsbidrag. Däremot utgår intesysselsättningsbidrag i tillfälliga stödområden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att och blirinplacerade i stödområde 2 fr.o.m. .
mot · GF02A425 · 1992-01-27 00:00:00 — är en av de vackraste kanallederna iEuropa. Tillsammans med den nu upprustade Kanalutgör en turistattraktion av stort värde ochinte minst möjligheterna att locka utländska båtturister ärgoda. Kanalen har stor betydelse för turistnäringen iDalsland och och den utgör ett viktigt kulturhistorisktminnesmärke över en svunnen epok, och på samma sättsom andra liknande minnesmärken bevarats så borde ävenDalslands Kanal bevaras och K-märkas.Kanalen har upprustats med AMS-medel till ett belopp om och nuåterstående upprustningsåtgärder beräknades för några årsedan kosta ungefär lika mycket.Om upprustning ej vidtages kommer denna unika båtledatt stängas. En upprustning av kanalen är därför angelägenså att dess funktion som båtsportled även kansäkerställas.Arbetsmarknadsläget i är nu utomordentligtsvårt och inte minst på byggsidan är arbetslösheten storsamtidigt som lämpliga byggprojekt i stort sett saknas.Regeringen har i budgetpropositionen anslagit stora belopptill AMS för att klara det svåra läget på arbetsmarknaden.En upprustning av skulle i dettasammanhang innebära att ett kulturhistoriskt viktigt objektbevaras till en begränsad kostnad, somArbetsmarknadsstyrelsen i får ett konkret ochangeläget projekt som kan startas med kort varsel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att upprustning av kanalsnarast skall igångsättas och att kostnaden täcks inomramen för anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder.
mot · GF02A427 · 1992-01-27 00:00:00 — I samband med den senaste regionalpolitiskastödområdesindelningen placerades och Årekommuner samt del av i istödområde 2. Detta har utan tvekan medfört negativakonsekvenser för viktiga delar av kommunernas näringsliv.En stor del av arbetskraften i kommunerna berörs avskillnaderna i det regionalpolitiska stödet mellanstödområde 2 och 1. Detta medför väsentligakonkurrenssvårigheter för företagen. I praktiken innebärdetta att viljan till utveckling och expansion hos företagen idessa kommuner kraftigt minskat.Stora satsningar har gjorts från deberörda kommunernas sida för att stimulera näringslivetoch åstadkomma nya arbetstillfällen.Vi har vid ett flertal tillfällen, via riksdagsmotioner ochpå annat sätt, protesterat mot inplaceringen i stödområde 2,och krävt att och Åre kommuner och del avKrokoms kommun skall inplaceras i stödområde 1. Sådanakrav har också vid ett flertal tillfällen framförts frånlänsstyrelsen och berörda kommuner. Kraven har hittillsavvisats.Förhållandena i kommunerna och vår argumentering ärsedan tidigare agerande i frågan väl kända för . Vihänvisar här endast till tidigare väckta motioner ochpåpekar att förhållandena på intet sätt förbättrats.I årets budgetproposition föreslås att bl.a. ochÅre kommuner skall få till viss del sänktaarbetsgivaravgifter. Dock gäller att:den tillverkandeindustrin är fortfarande undantagen, vilket ger sammabesvärliga konkurrenssituation gentemot motsvarandeindustrier i närliggande ''1-kommuner'',en delservicefunktioner till industrierna kommer inte heller att fånedsatta avgifter: produktionsinriktad varuhandel,renhållnings-, städnings- och tvätteriverksamhet,reparationsverksamhet,infrastrukturellt viktigafunktioner som personlig service samt rekreation ochkulturell service är också undantagna.Detta förslag är inte tillfredsställande enligt vår mening.Vi anser att och Åre kommuner och del av Krokomskommun bör placeras i stödområde 1 med hänsyn tagen tillatt kommunernas näringsliv inte har fördelar som motiverarde regionalpolitiska stödförmåner som utgår inomstödområde 2. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om och Åre kommuners ochdel av kommuns inplacering i stödområde 1.
mot · GF02A430 · 1992-01-27 00:00:00 — Regionalpolitiskt företagsstödI har under större delen av 1980-taletregionalpolitiskt stöd beviljats, dels av regeringen i form avlokaliseringsstöd, dels av i form avinvesteringsbidrag och glesbygdsstöd. Möjligheten attlämna investeringsbidrag togs bort . Genom attRonneby och kommuner inplacerades i dettemporära stödområdet, kan regionalpolitiskt företagsstödutgå i dessa kommuner från och med den 23 maj 1991.Beslutet innebär att företag som etablerar sig ellerexpanderar sin verksamhet i dessa kommuner och ökar sinsysselsättning kan få lokaliseringsbidrag enligt förordningenom regionalpolitiskt företagsstöd med högst av det godkända stödunderlaget i samband medinvesteringar i byggnader och maskiner. Verksamhetenskall vara lönsam och ge varaktig sysselsättning.ArbetsmarknadslägetDet aktuella läget på arbetsmarknaden innebär storaproblem framöver, framför allt när det gäller antaletvarslade personer. En mycket kraftig ökning kunderegistreras jämfört med . Under 1991varslades ca 3 000 personer. Inte minst i och Olofströmskommuner har antalet varsel varit stort.Kraftfulla insatser måste nu ske i för attundvika dramatiska ökningar när det gäller den öppnaarbetslösheten.Staten bör särskilt beakta möjligheterna att stödjanäringslivets etablering och utveckling. Detta innebär attRonneby och kommuner även under budgetåret1992/93 måste utpekas som tillfälliga stödområden. Underden tid dessa kommuner varit stödområde har drygt 70företag ansökt om regionalpolitiskt företagsstöd. Genomstödet har ett välbehövligt bidrag till omstruktureringen avlänets näringsliv kunnat ges och ett stort antalarbetstillfällen inom den privata tjänstesektorn hartillkommit. För att insatserna skall få tillräckligt genomslagär det emellertid nödvändigt att stödet kan utgå under fleraår. har för sin del förordat perioden fram tillden . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalpolitiska insatser iRonneby och kommuner.
mot · GF02A432 · 1992-01-27 00:00:00 — Omfördelning av länsanslagen för regionalpolitiskt stöd För att trygga alla människors rätt till arbete, bostad,social service och kultur oavsett var i vårt land man borkrävs en politik som förmår att skapa balans såväl mellanlandets olika delar som inom de olika regionerna.Riksdagen och regeringen har det övergripande ansvaretför detta, men de regionala instanserna, speciellt dålänsstyrelserna, skall ha betydande frihet att inom de ramarsom fastställts av och regeringen utforma dekonkreta regionalpolitiska insatserna inom den egnaregionen.I råder en storregional obalans. Befolkningen i harminskat starkt, med . Utvecklingstendenserna tyder påfortsatt koncentration till ochavfolkning av de små kommunerna i söder. i länetsnorra del har också haft en negativ befolkningsutvecklingunder de senaste 20 åren.Under senare tid har företagsnedläggningar medbetydande friställningar i bl.a. , ,och kommuner förmörkat problembildensamtidigt som även kommuner utanför det prioriteradeområdet allvarligt drabbats. Vi har i tidigare motionerpåtalat behovet av att förstärka insatserna i den södralänsdelen, men att också bredda insatserna till kommunerutanför det prioriterade området. Mot bakgrund av senaretids oroande utveckling ter sig detta än mer angeläget äntidigare.Hittills till inkomna eller aviserade anspråkpå projektmedel och kontakter med näringslivet indikerarett behov av projekt- och glesbygdsstödmedel som kraftigtkommer att överstiga tillgången. Innevarande budgetårkommer således med stor sannolikhet att resultera i enuppdämning av behov till /93.För /91 påvisade vi att de småkommunerna i södra delen av länet dvs. ,, , , och samtFinspång i norra länsdelen hade bland de allra sämstavärdena för olika kriterier på sysselsättnings- ochbefolkningsutvecklingen bland de kommuner som ingår idet s.k. sydostlandet, vilket då särskilt hade utpekats somproblemområde i den regionalpolitiska utredningen.Dessa jämförelser ger enligt vår mening vid handen attutfallet vid fördelningen av riksanslaget inte varit rättvist förÖstergötlands vidkommande -- möjligen beroende på attutvecklingen i problemkommunerna har skymts avexpansionen i länets centrala del. För att i någon mån kunnatillgodose de ökande behoven, så måste länsanslagetomfördelas så att anslaget för i Östergötlandräknas upp med 4 milj.kr. utöver regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omfördelning av länsanslagettill förmån för i .
mot · GF02A438 · 1992-01-27 00:00:00 — Effekterna av regionalpolitiska stöd Under en följd av år har (),numera , beviljat Lokaliseringslån, bidrag ochoffertstöd till olika företagsformer, såväl befintliga som vidnyetableringar.Som de många pressmedelandena från myndighetenvisar, har åtskilliga pumpats in i dylikaföretag för att skapa sysselsättning i svaga regioner. Ofta harföretagen i samband med dessa bidrag utställt löften om ettvisst antal nya arbeten om stödet ifråga har beviljats. I vissafall har löftena kunnat infrias i andra fall inte. Därjämte harproblem med konkurrenssnedvridande effekter uppstått.I en motion till fjorårets redovisade jagföljande exempel på de följdverkningar som kan uppstå: vikande marknadssituation har iSvenstavik begärt att skall bevilja ettbidrag om till en nyinvestering. Avsikten är attuppföra en ny industribyggnad för tillverkning av köksskåpm.m.Tillkomsten av denna nya produktionskapacitet, som tillstor del är finansierad av skattemedel, kommer att skapaavsevärda problem för branschen. Den redan nukrympande marknaden och den utländska konkurrenseninnebär att en subventionerad kapacitetsökning måstebedömas som synnerligen olämplig.Detta kan exempelvis få allvarliga följder för t exSkaraborgs län, där bl a följande branschföretag ärlokaliserade:Tibro Kök AB, ochVedum kök AB.I bedömer man f.n. att det finns enöverkapacitet på inom denna typ av företag.Om ett annat företag skulle låna upp motsvarandesumma på marknaden, innebär detta en kostnad imotsvarande exempel av ca /anställd under !Detta belyser ganska väl de problem som de övrigaföretagen försätts i om staten skulle bevilja det begärdabidraget till ACB-laminat.ACB-laminat kommer givetvis att försöka avsätta denproduktion som inte köps upp av , med vilket företagACB-laminat redan har leveransavtal, på den svenskamarknaden. Det kommer då med det statliga bidraget attske på ett sätt som definitivt stör konkurrensen för övrigasvenska företag. Branschen kan här tala om inslag av illojalkonkurrens.Med hänsyn till att den förväntade EG-harmoniseringeninnebär ytterligare ökad konkurrens samt att en av EG:sgrundläggande regler är fri konkurrens utan stora statligaindustristöd, måste statens myndigheter avstå från attbevilja dylika subventioner, även om det gäller en form avregionalt stöd.Tiden är nu mogen att göra en bred utvärdering aveffekterna av dessa former av industristöd. Enligt vad jaghar kunnat inhämta föreligger ingen sådan utvärdering frånmyndighetens sida. Detta måste med det snaraste göras.Riksdagen bör göra ett uttalande med denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utvärdering av desysselsättningspolitiska effekterna av olika former avföretagsstöd, liksom effekter ur konkurrens- ochmarknadssynpunkt.