ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Ub274 · 1992-01-27 00:00:00 — Internathushållsskolor/lanthushållsskolor har ett brettutbud av utbildningar inom den hushållsekonomiskasektorn. T.ex.Grundskoleanknutnakonsumentekonomiska specialkurser med inriktning motkost, textil, kost och svenska, kost och idrottPåbyggnadsutbildningar i kost-hälsa-hushållning, kost-hälsa-dietik och kost-hälsa-idrottYrkeskurser förhemvårdareLA- och RA-kurserLivsmedelstekniskautbildningarKostmoduler i samverkan med naturbruks-och omvårdnadslinjerna i gymnasieskolanUtbildningar isamverkan med omsorgsverksamheten och yrkessärskolanVåren 1991 reformerades gymnasieskolan genom besluti . Bl.a. innebar beslutet att grundskoleanknutnaspecialkurser skulle utgå ur utbildningsutbudet. Denhushållsekonomiska utbildningen skulle ingå dels igymnasieskolans treåriga linjer och dels hänföras tillhögskolan. Därtill fick kommunerna möjlighet till''individuella program'' och det möter inget hinder att dessaförläggs till landstingskommunal gymnasieskola. Vidaresades det att något hinder för att grenen för Storhushållanordnas vid landstingskommunalgymnasieskola/lanthushållsskola ej föreligger omkommunen så beslutar.Vidare beslutades att det är elevens fria val som ska varaavgörande till vilken utbildning eleven går. Tyvärr har intealla kommuner insett att så ska vara fallet. Det behövs återett klart uttalande från att detta beslut ligger fast.I dagens samhälle är det nödvändigt att ha kunskaper omhur man på ett rationellt och ekonomiskt sätt sköter sinpersonliga service. Hushållssektorn upptar en stor del avBNP, enligt gjorda undersökningar, ochberör alla människor. Alla behöver en handlingsberedskapför sitt vuxna liv oavsett vilket yrkesområde de i framtidenägnar sig åt. hör och ser vi i massmedia om kostensbetydelse för hälsa och välbefinnande, vikten av att handlaoch leva miljövänligt, att vi måste hushålla med våraresurser osv.Med anledning av vissa oklarheter, bl.a. de som vi härpekat på, finns behov av klara besked på vilket sättinternathushållsskolorna/lanthushållsskolorna ska inordnasi utbildningssystemet. Bl.a. måste klarhet lämnas om vilkamöjligheter som dessa skolor har att knyta an till olikaandra utbildningar, det behövs ett högre meritvärde än detsom gäller för arbetslivserfarenhet och elevers rätt att väljaäven denna form av utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internathushållsskolorna/lanthushållsskolorna.Stina ()()()
mot · GF02Ub275 · 1992-01-27 00:00:00 — Regeringen har i sin proposition 91/92:100 bilaga 9föreslagit en kraftig indragning på den kommunalavuxenutbildningen med , vilketmotsvarar en neddragning med en fjärdedel.Runt om i landet rapporterar man med stor oro om vilkakonsekvenser detta kommer att få. Ett stort antalkommuner bedömer att det blir omöjligt att starta nyakomvuxkurser på gymnasienivå till hösten.För många är den kommunala vuxenutbildningen enandra chans i livet. Det gäller arbetsskadade som måsteutbilda sig till ett nytt yrke, ungdomar som valt fel igymnasieskolan, invandrare som behöver inlemmas i detsvenska samhället. Detta är grupper som kommer attdrabbas hårt om nedskärningen genomförs.I då arbetsmarknaden kräver fler välutbildademänniskor bör man utveckla den kommunalavuxenutbildningen i stället för att avveckla den.Enligt uppgift från de vuxenstuderandescentralorganisation , kommer ca 30 000 studerande attberöras. Med tanke på den lågkonjunktur befinnersig i, så kommer den öppna arbetslösheten att ökaytterligare om regeringens förslag genomförs.Vuxenutbildningen bidrar till att utbildningsklyftornamellan yngre och äldre minskas. De som tidigare fått minstav utbildningsresurserna i samhället erbjuds en ny chans.I enlighet med hemställan i den socialdemokratiskautskottsgruppsmotionen anser vi att sektorsbidraget fördriften av det kommunala skolväsendet skall tillföras 350milj.kr. till den kommunala vuxenutbildningen utöver vadregeringen föreslagit. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar tillföra sektorsbidraget för driftenav det kommunala offentliga skolväsendet 350 milj.kr.utöver vad regeringen föreslagit till den kommunalavuxenutbildningen.
mot · GF02Ub276 · 1992-01-27 00:00:00 — Det är allmänt känt att arbetsmiljön har stor betydelseför människors hälsa, men också för vår förmåga att göragoda arbetsprestationer. Det gäller även barn. Derasarbetsplats är skolan.Regeringen har uttalat ambitionen att skall haEuropas bästa skola. I många avseenden har vi redan detoch det är lätt att instämma i att vi skall behålla och befästaden positionen.Arbetsmiljön i skolorna skiftar i hög grad. Många skolorhar bra lokaler och är också välutrustade. Andra är gamlaoch nedslitna och den utrustning man arbetar med ärbristfällig och omodern.Europas bästa skola måste arbeta vidare för att ge allaelever tillgång till en bra och stimulerande arbetsmiljö. Imånga kommuner har takten kunnat ökas betydligt medhjälp av de stimulansbidrag för förbättringar av skolansmiljö som beslutat om. De har blivit en viktigförutsättning för många kommuner i deras strävan atterbjuda alla elever bra arbetsmiljö.I var befolkningstillväxten mycket snabbunder . Det föddes många barn iregionen och många flyttade hit. Kommunerna tvingadesunder att bygga nya skolor för att kunna ta emot allabarn. Allt som byggdes då blev inte bra, och det visar sigextra tydligt nu när de fått på nacken och är i storbehov av upprustning. Därför är det motiverat att, somriksdagen också beslutat, prioritera sådana områden närpengarna fördelas.I regeringens budgetproposition föreslås attstimulansbidraget slopas.Det skulle med stor sannolikhet innebära dels att mångaav de långsiktiga projekt som påbörjats i kommunerna nuavbryts, halvfärdiga, dels att mycket få nya projekt kanstarta. De kommuner som litat på regeringens ochriksdagens besked oroas nu över effekterna av den plötsligtförändrade inställningen.Det leder också till att den redan tidigare mycket storaarbetslösheten bland byggnadsarbetarna i regionen skulleytterligare förvärras. En arbetslöshet som kostar samhälletmycket stora pengar eftersom den drar med sig minskadsysselsättning också inom andra sektorer.Därför är det ytterst tveksamt om man uppnår någonpositiv effekt ens i den begränsade mening som ett minskatbudgetunderskott kan sägas vara.Effekterna av regeringens förslag torde i stället bliuteblivna miljöförbättringar för skolans elever och personaloch dessutom en ökad arbetslöshet.Vi anser inte att det är klok politik. borde i ställetden lediga kapaciteten tas tillvara för att klara sådanainvesteringar som fått stå tillbaka under flera års brinnandehögkonjunktur.Vi föreslår därför, i enlighet med densocialdemokratiska partimotionen, att stimulansbidragettill förbättringar av den fysiska miljön i skolorna skall utgåsom tidigare med 300 milj. kr. och att reglerna förfördelningen kvarstår. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå prop. 1991/92:100 vadavser avskaffandet av stimulansbidrag för förbättringar avden fysiska miljön i skolorna,2. att beslutar anslå 300 milj.kr. somstimulansbidrag till kommunerna för förbättringar av denfysiska miljön i skolorna för /93,3. att beslutar att anslaget fördelas i enlighetmed det beslut som fattades av förra .
mot · GF02Ub278 · 1992-01-27 00:00:00 — Gymnasieskolan skall kunna ge yrkesutbildning inomolika grenar av arbetslivet. Olika slag av hantverk spelar enväsentlig roll i många olika verksamheter. Det är viktigt attvi kan behålla gamla hantverkstraditioner och att nyautvecklas.Det gäller bl.a. slöjd. Såväl textil-, trä- som metallslöjdhar en djup förankring i skolans arbete och hos helabefolkningen. Det är en viktig del av vårt kulturarv, menockså en viktig del av vårt vardagsliv. Alla behöverkunskaper på dessa områden för att kunna klara sin vardagbra.Slöjdämnena finns på alla nivåer i skolan och vi villslå vakt om den ordningen också i framtiden.Riksdagen har beslutat att gymnasieskolans estetiskaprogram skall innehålla moment som motsvararde tidigare slöjdämnena. Det är angeläget att isitt arbete med att utforma de olika programmen följerriksdagens beslut, så att alla elever inom programmet ges ensådan utbildning.Försöksverksamhet i olika kommuner visar att elevernasintresse av dessa moment är stort. Dessutom är det enförutsättning för att kunna fortsätta studera på vissahögskoleutbildningar. Alltså bör slöjdämnet ingå i allaårskurserna inom grenen konst och formgivning i detestetiska programmet på gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att slöjdämnet skall ingå i grenenkonst och formgivning i gymnasieskolans estetiskaprogram.
mot · GF02Ub279 · 1992-01-27 00:00:00 — har en rik hantverkstradition sedan lång tidtillbaka i historien. Hantverk som har kommit till ståndgenom gedigen utbildning genom lärlingens arbete undersin mästare.Skolreformer av olika slag har gjort att elever kommermer utbildade till arbetslivet. med detta harkraven höjts med följd att färre arbetstillfällen erbjuds. Denstora arbetslöshet vi har kan delvis minskas genom attlärlingslöner återinförs. Det är viktigt att ungdomar fårmöjlighet till kunskapsinhämtning för t ex hantverk. Många yrken håller på att försvinna genomrationalisering och höga krav på effektivatillverkningsmaskiner.Maskiner kan dock inte ersätta alla arbetsinsatser, utanhantverket måste finnas kvar. Det är därför viktigt attregeringen ger direktiv så att vi får tillbaka de gamlahantverkslinjerna på våra gymnasier igen.Vissa utbildningar måste ske i nära samverkan mednäringslivet, varför det blir naturligt att återinföralärlingslöner dels för dem som går i utbildning, dels för demsom är nya på arbetsmarknaden.FörslagGe intresserade möjlighet till utbildning i hantverkgenom lärlingsplatser inom ''gamla'' yrken för att bådebevara yrkeskunskapen och kunna behålla svenskthantverk.För att hålla kostnaderna nere för arbetsgivaren borderegeringen låta arbetsgivaren slippa att betalaarbetsgivaravgift för ungdomar under t.ex. . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevarandet avutbildningsmöjlighet inom gamla hantverk,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärlingslöner för nyanställdaungdomar .
mot · GF02Ub282 · 1992-01-27 00:00:00 — Regionala resurscentra för elever med autism Autism är ett komplicerat handikapp som karaktäriserasav grava störningar i kontakt, kommunikation ochbeteende. Många personer med autism ärmultihandikappade på så sätt att autism ofta är kombineratmed utvecklingsstörning, epilepsi, syn- ochhörselhandikapp.Omhändertagandet av personer med autism ställermycket stora krav på personal och inte minst på föräldrar.Handikappgruppen har länge varit mycket eftersatt på allaområden, delvis på grund av dåliga kunskaper om vilkahabiliteringsinsatser som ger resultat. är man världenöver överens om att specialpedagogiska arbetsmetoder sombygger på ett nära samarbete mellan skola och föräldrar ärdet som leder till utveckling.Eftersom autism (1/1.000 födda) i förhållande till mångaandra handikapp är relativt sällsynt är det svårt att byggaupp och vidmakthålla kompetens om gruppen. Såvälföräldrar som personal blir mycket ensamma i sitt arbeteoch måste få stöd, stimulans och kunskapspåfyllning utifrånför att orka med det oerhört krävande arbete. Vi anser,liksom i skolan (),särskoleutredningen och handikapputredningen att detkrävs regionala insatser för att åstadkomma denkunskapskompetens och det stöd som behövs.Det är ytterst angeläget att man i liksomutomlands inrättar regionala kunskaps- och resurscentradär forskningsoch utvecklingsarbete kan bedrivas och därsåväl personal som föräldrar kan få utbildning ochhandledning. Detta är nödvändigt för att ett barn medautism varhelst i landet det föds skall garanteras enpedagogisk verksamhet anpassad till handikappet.Regionala resurscentra för elever med autism är någotsom har försummats och vars uppbyggnad ligger väli linje med det stöd till handikappade som präglat åretsbudgetproposition och som måste uppmärksammas i detfortsatta arbetet för olika handikappgrupper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regionalaresurscentra för elever med autism.
mot · GF02Ub283 · 1992-01-27 00:00:00 — beslöt 1987 att skullestödja dansvetenskapen. Som underlag för beslutet fannsutredningen -- ''Dansvetenskap -- dansvetenskapensställning i högskoleorganisationen'', 1982:33.Utredningen föreslog inrättandet av ett centrum fördansforskning vid . Avsikten var attett sådant centrum skulle omfatta forskning inom heladansområdet.Stockholms universitet har inrättat enforskarassistenttjänst med inriktning mot dans. Detta ärpositivt, men tillgodoser inte de intentioner som fannsbakom förslaget om skapandet av ett centrum fördansforskning. Ett sådant centrum måste få kopplingar tillandra ämnen såsom pedagogik och etnologi, institutionersåsom och samt andraintressenter på dansområdet såsom dokumentatörer avfolkdanser.Den aktuella debatten om det svenska kulturarvet ochvår nationella, regionala och lokala identitet påvisarbetydelsen av att kunskapsutvecklingen ochhögskoleutbildningen om dans inte enbart behandlarsceniska och historiska dansformer utan även folkdans,sällskapsdans och moderna ungdomskulturer. För att ettkommande centrum för dansforskning ska kunna bli enmötesplats för all dansforskning måste även andra temanbehandlas såsom dansnotation, dansterapi, danspedagogik,dansens roll i barns utveckling mm. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skapandet av ett centrum fördansforskning.
mot · GF02Ub284 · 1992-01-27 00:00:00 — Lärares tjänstledighet för utlandstjänstgöring blir troligen internationaliseringens årtionde.En stor grupp svenskar kommer att arbeta i andra länder --betydligt fler än alla de som arbetar utomlands. Svenskaföretag utomlands och dotterbolag till svenska företag är avutomordentligt stor betydelse för svensk export och svenskvälfärd.Många av de svenskar som arbetar utomlands har barn iskolåldern. Det är viktigt att dessa barn får en brautbildning utomlands. Skolan utomlands fungerar ofta heltannorlunda än i . Man läser inte alltid samma ämnensom i och inom ämnena läser man andra saker änhemma. Värderingar, regler, disciplin skiljer sig från vadeleverna är vana vid. Därför är det speciellt viktigt att göravad som är möjligt för att få så bra svenska lärare sommöjligt till de svenska skolorna. Detta har framförallt efterden olycksaliga kommunaliseringen av den svenska skolanblivit svårare.En svensk lärare som söker tjänstledighet för att arbetavid svenska skolor utomlands ''tappar'' tjänsteår hemma.Detta innebär att om t ex en lärare som varit anställd i ensvensk skola arbetar utomlands iturordningsbestämmelsen kommer att vara i ett sämre lägeän den person som anställdes vid lärarensutlandstjänstgöring. Detta uppmuntrar inte lärare att sökatjänst utomlands och försvårar för den svenska skolanutomlands att få kvalificerade lärare. Detta bör ändras.Tjänstgöring utomlands är ytterligare en merit ochmåste räknas in i tjänstgöringstiden för lärare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tjänstledighet för lärare medundervisning i svenska skolor utomlands.
mot · GF02Ub285 · 1992-01-27 00:00:00 — Statsbidrag till Franska skolan och högre samskola Enligt riksdagsbeslut (UbU 17) skall elever ifristående skolor godkända för fullgörande av skolplikt /93 räknas in i underlaget för kommunernassektorsbidrag. Riksdagsbeslutet innebär vidare attstasbidraget per elev i fristående skola skall beräknas tillsamma nivå som för elev i . När det gällergrundskoledelen av bl.a. Franska skolan och Göteborgshögre samskola skall statsbidraget enligt riksdagsbeslutetdock betalas direkt till skolan.I budgetpropositionen föreslår nu regeringen attstatsbidragsnivån per elev för dessa båda skolor höjs tillsamma nivå som genomsnittet för elev som ingår isektorsbidraget. Detta strider då enligt min mening motintentionerna i riksdagsbeslutet där kommunerna åläggs attfördela tillgängliga resurser på skolområdet efter behov tillsåväl offentliga som fristående skolor. Det föreligger i daginte några sakliga skäl för att från statens sida behandlaFranska skolan eller högre samskola på annatsätt än andra fristående skolor på grundskolenivå ute ikommunerna. Men framför allt finns det inget sakligt skältill att utgå från att dessa skolor är i behov av enresurstilldelning från staten som per elev motsvarar just detgenomsnittliga behovet bland landets elever.De elever som går i grundskoledelen av Franska skolanoch högre samskola bör vid fördelning avstatsbidrag i stället ingå i underlaget för sektorsbidraget tillStockholms resp. . Dessa skolors behovav resurser bör av resp. kommun bedömas mot behovet avresurser vid övriga skolor på grundskolenivå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att grundskoledelen av Franskaskolan och högre samskola vid beräkning avstatsbidrag till skolan skall ingå i sektorsbidraget förStockholms resp. och därmed intetilldelas separata bidrag.
mot · GF02Ub287 · 1992-01-27 00:00:00 — I seriös, vetenskaplig forskning är aldrig sista ordet sagtmen i populär framställning kan vetenskapliga teorier, trotsatt de varken är, eller kan vara, bevisade, framställas som''sanningar''. En tidningsartikel, eller ett TV-reportage kaninledas med ''Vetenskapen har bevisat...'', trots att såinte är fallet.Ett område där detta förhållande särskilt märks, ärpresentationen av evolutionsteorin (''utvecklingsläran''), t ex i massmedia och läromedel. är emellertid inteevolutionsteorin någon vetenskapligt ''bevisad sanning'',och har av vetenskapligt arbetande forskare heller intepresenterats så. Den är en av flera tänkbara teorier somförklaringsmodell för ursprungsfrågorna, som omfattas avde flesta, dock långt ifrån alla, forskare.En alternativ teori är creationismen (''skapelseläran'')som är en annan förklaringsmodell, byggd på sammaiakttagbara fakta som evolutionismen, men med andraslutsatser.Det är ett faktum att i diskriminerascreationismen gentemot evolutionismen i stort sätt på allatänkbara sätt: populärvetenskapliga TV-program,läromedel både i grundskola, gymnasium och påhögskolenivå, beviljande av doktorandtjänster osv., dettatrots att många erkända forskare företräder creationismen,både inom och utom landet.Bland dessa kan nämnas . Kouznetsov,, dr i medicin, biokemi och molekylärbiologi, prof.A.E. , , dr i kemi, farmakologi ochmedicin, W.J. Ouweneel, , dr i genetik och filosofi,prof. , , dr i systemanalys, prof.Siegfried Scherer, , dr i molekylärbiologi, samtdennes hustru , doktorand ipaleontologi. Bland de svenska forskarna kan t ex nämnas doc. , , dr i kemi ochfysik, samt , , dr i fysiologi ochfarmakologi. Ett organ för den vetenskapligt arbetandecreationismen i är . ErikÖsterlund 0582-16575).Det ankommer varken på regering eller riksdag att taställning i sakfrågan för eller emot creationismen somvetenskaplig förklaringsmodell. Det faller utanför desskompetensområde. Däremot bör ta ställning förett öppet forskningsklimat, där vetenskapliga teorier gesutrymme, även om de för tillfället inte omfattas avmajoriteten av svenska forskare. Det är på detta sätt somforskningsfronten kan föras framåt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att motarbetadiskrimineringen av creationismen i massmedia, läromedeli grundskola, gymnasium och högskola, samt vidtillsättande av doktorandtjänster.
mot · GF02Ub289 · 1992-01-27 00:00:00 — Nytt betygssystem i skolan Kravlöshet degenererarKravlösa system degenererar alltid. Så länge skolan imissriktad omsorg om de svaga skyler över de krav somsenare ställs på den som skall klara sig bra i vårt samhällekan skolan aldrig ge eleverna de kunskaper, det stöd ochden hjälp de behöver. Ändå är det just de diffusa och alltförlåga kraven som präglat den svenska skolan sedansjuttiotalet.Relativa betyg är infernaliskaEtt av de värsta exemplen är dagens djupt orättfärdigaoch vansinniga relativa betygssystem. Anvisningarna tilldetta betygssystem är motsägelsefulla och i praktikenomöjliga att följa. Att det ändå sätts någorlunda rättvisandeoch jämförbara betyg i beror mest på att rutineradelärare är kloka nog att strunta i anvisningarna och sätterbetyg efter personliga kunskapsrelaterade kriterier. Vi skallinte här beskriva nuvarande betygssystems uppbyggnad ochhorribla effekter -- tack och lov finns det en bred ochallmän uppfattning om att systemet bör avvecklas snarastmöjligt.Ny Demokratis betygssynNy Demokrati instämmer till fullo i direktiven till denarbetande betygsberedningen men vill därutöver ocksåfastslå några för oss grundläggande värderingar ochprinciper:Höga och tydliga krav är uttryck för äktaomtanke.Betyg är ett bra sätt att ge feedback till elevenoch föräldrarna.Betyg skall ges från första skolåret.Betygssystemet behöver inte vara detsamma på lågstadietsom på högstadiet och i gymnasiet.Betyg skall vara mål-och kunskapsrelaterade.Målrelaterade betyg är starktmotivationsskapande.Betyg skall ges även i ordning ochuppförande.Betyg skall innefatta även en verbalbeskrivning av de framträdande personliga egenskapereleven visar i skolan.Det skall finnas en klar och tydligbetygsdifferentiering -- sannolikt cirka åtta betygssteg --ovanför gränsen för godkänt.Det skall finnas klara ochpreciserade minimikrav för vad som är godkänt.Betygenskall mäta och spegla riktiga och användbara kunskaper --dvs även att eleven förstått samband etc och således kantillämpa sina kunskaper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principerna för ett nyttbetygssystem.
mot · GF02Ub290 · 1992-01-27 00:00:00 — Sänkta anslag till hemspråksundervisningI vår motion 1991/92:Ub288 Reformeradhemspråksundervisning föreslås atthemspråksundervisningen avskaffas. Vi föreslår därför attinga medel anslås till hemspråksundervisningen /93. Med hänvisning till det anförda hemställsatt för /93 beslutar att ingamedel anslås till hemspråksundervisningen.