ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02So206 · 1992-01-27 00:00:00 — BakgrundInför kan vi läsa i tidningarna och ofta pålöpsedlarna hur mycket pengar som står att vinna på tipsoch andra spel. Nya spelformer introduceras på löpandeband. Den totala omsättningen av legalt spel i Sverigeuppgick till . Statensinkomster av spel uppgick till 4miljarder kronor. Spel ger alltså betydande inkomster tillstaten.Omfattningen av det illegala spelandet är inte känt menatt det förekommer är klarlagt. Hur många människor somspelar är okänt. En majoritet av svenskarna torde dockspela i någon form. De flesta sköter sitt spelandeoklanderligt men ett antal blir spelberoende.Det som karakteriserar spelberoende är att spelarenägnar mer och mer tid till spelandet och föredrar detframför andra verksamheter. Insatserna måste ökas för attge optimal lustupplevelse. Det dröjer inte länge förränspelaren kommer in i upprepade perioder av förluster. Haneller hon ökar insatserna för att kunna täcka förlusterna.Spelberoendet slår sönder familjerelationerna och går utöver barnen i familjen. Många spelmissbrukare harsomatiska besvär såsom ont i magen, yrsel samtsömnsvårigheter. Obetalda skulder, lögner, löftesbrott ochbrist på koncentration på arbetet resulterar i depression hosspelaren. Enda botemedlet är att spela vidare.Spelberoendet måste åtgärdasDet är därför hög tid att ta itu med spelberoendet som ärett hälsoproblem som har stora likheter med alkohol- ochdrogberoende. Vi måste få fram omfattningen avproblemet, lära oss identifiera vilka som är i riskzonen ochfå kunskap om hur vi skall hjälpa dem som fastnat ispelberoende. Personal inom sjukvård och socialtjänstmåste få kunskaper om detta problem. Det behövs speciellabehandlingsplatser för denna grupp.Riksförbundet bildades . Dessmålsättning är att vara en sorts länkrörelse förspelmissbrukare och deras anhöriga. Förbundets olikaaktiviteter har snabbt blivit efterfrågade och de har ett stortbehov av ett bättre stöd.Spelverksamheten omsätter stora belopp och utgör enviktig inkomstkälla för staten. Det bör därför vara naturligtatt en viss summa av skatteintäkterna från spel går tillförebyggande insatser, vård, behandling, rehabilitering ochforskning kring spelberoende. Det planeradefolkhälsoinstitutet bör även ges en aktiv roll i arbetet medatt minska och förebygga spelberoendet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att förebygga ochminska förekomsten av spelberoende,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av insatser motspelberoende,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det planeradefolkhälsoinstitutets roll i arbetet med att förebygga ochminska förekomsten av spelberoende.
mot · GF02So208 · 1992-01-27 00:00:00 — En stor och värdefull handikappolitisk satsning gjordesnär det nya bilstödet infördes . Bidragsnivånförstärktes väsentligt och fler grupper av handikappadekom att omfattas av systemet.Riksförsäkringsverket har gjort en uppföljningav reformen och man anger i anslutning härtill, att resurserkommer att avsättas för en mer djupgående utvärdering avregelsystemet.Härefter har med anledning avmotionsyrkanden uttalat att regeringen i lämpligtsammanhang bör överväga möjligheterna till en utvidgningav personkretsen.Enligt vår uppfattning bör man vid den fortsattautvärderingen särskilt belysa om det är möjligt att utformaanpassningsbidraget som ett eget stöd med särskildakriterier. Det har från många håll påpekats att man kan varai stort behov av anpassning av en bil utan att uppfylla kravetpå väsentliga förflyttningssvårigheter. Här kunde mankanske också väga in arbetsmarknadsskäl m.m.En fråga som också borde övervägas särskilt är hurandra ekonomiska stöd skall få påverka rätten till ochstorleken av bilstödet. dras t.ex. ett kommunalt bidragav från bilstödsbeloppet.Vid tillämpningen av nuvarande regler har vi ocksåfunnit vissa brister när det gäller möjligheten tillhelhetsbedömning av ett stödbehov. Ett exempel är enfamilj med två rullstolsburna ungdomar. Denna familj kanendast erhålla ett halvt grundbelopp, vilket inte räcker bil av sådan storlek och kvalitet som krävs för rätt tillanpassningsbidrag. Ett annat exempel är två makar, vilkabåda är på gränsen till att kunna få stöd. En helhetssyn påderas behov skulle vara värdefull. I samband med detta börman också se till vissa begränsande bedömningar. Vadhänder t.ex. i en familj där flera personer har rätttill stöd? måste samtliga beviljas detta stöd. Inomvårdbidragets ram görs ju en sammanvägning av behoven.Liknande regler skulle kunna införas i bilstödssystemet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frågor som bör tas med i denutredning som pågår i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt eventuella förslag till förbättringar i anledning avmotionen föreläggs .
mot · GF02So209 · 1992-01-27 00:00:00 — Översyn av stadgan om enskilda vårdhem Stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m.m. (ändradsenast 1982:768) innehåller bestämmelser om tillsyn ochkontroll över enskilda inrättningar inom sjukvårdens ochsocialtjänstens områden. Enskilda vårdhem för alkohol-och narkotikamissbrukare omfattas dock numera inte avdessa bestämmelser. tidigare anvisningartill stadgan har ersatts av föreskrifter och allmännaråd för tillämpningen av stadgan om enskilda vårdhem. (SOSFS 1985:16) föreskriver där -- ianslutning till 1 § stadgan -- för vilka patientgrupper ettenskilt vårdhem kan godkännas.Stadgan om enskilda vårdhem m.m. behandlades senastav under /86 med anledning av enmotion av m.fl. (m). Socialutskottetsdåvarande majoritet anförde i betänkandet 1985/86:13 att''någon allmän översyn av själva stadgan övervägs förnärvarande inte. Utskottet har emellertid erfarit att maninom uppfattar stadgan som delvis föråldradoch i behov av översyn i förenklande riktning, vilket baratill en del kunnat avhjälpas genom de moderniseradeföreskrifterna.'' har ännu inte aktualiseratfrågan om en översyn av stadgan.Med hänsyn till de förändringar som genomförtsvad gäller ansvaret för vård och omsorg av de äldre är detmycket angeläget att en översyn kommer till stånd.Vi ser det både som en rättvisefråga och som en fråga omvalfrihet i vården att enskilda vårdhem får ta emot sammapatientgrupper som vårdhem som drivs av kommuner, omde uppfyller samma krav som ställs på kommunernasvårdhem för motsvarande patientkategorier. uppleverman inom de enskilda vårdhemmen att det ibland ställsstörre krav på dem än på offentligt drivna vårdhem. Det ärockså viktigt att den enskilde kan välja vårdhem. Därförmåste man underlätta för de olika enskilda vårdhemmen såatt de kan driva sin verksamhet vidare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn av stadganom enskilda vårdhem.
mot · GF02So210 · 1992-01-27 00:00:00 — Vi föreslår att ett system med legitimering av socionomeri socialt arbete införs.De människor (i fortsättningen kallade klienter) socialtverksamma socionomer möter i sin yrkesvardag är oftasköra och känner sig utlämnade och i underläge. Desituationer som klienterna befinner sig i kan höra till desvåraste människor i vårt samhälle upplever. Ofta har mansvårt att själv tillvarata sina rättigheter. Man måste dåkunna lita på att den myndighetsperson man möter harkompetens att behandla ens ärende på ett respektfullt ochkunnigt sätt. Det är i hög grad en fråga om att respekteraklienternas rätt och status som fullvärdiga medborgare.Det övergripande syftet för att införa en legitimation försocionomer är att tillförsäkra klienterna en god,professionell handläggning. Legitimationen är avsedd somen garanti för en kvalitativ miniminivå för professionelltsocialt arbete.Många kommuner har brist på utbildade socionomer.Arbetsbelastningen blir därmed hög och risken för s.k.utbrändhet ökar. En följd av detta, som i sig bidrar till attytterligare förvärra situationen, är det faktum attnyutbildade socionomer överutnyttjas. Det är intesjälvklart att socionomutbildningen, trots studiepraktiken,ger en tillräcklig förberedelse för ett självständigt ansvar förde allra svåraste arbetsuppgifterna. En tid av allmäntjänstgöring som obligatorium inför legitimeringen gersocionomerna möjlighet att skaffa den erfarenhet sombehövs. får de därmed ett incitament att stannalängre på samma arbetsplats och där förkovras och visa sinkompetens.Självklart bör ärenden där socionomens insatser kan fåstora och långvariga konsekvenser inte utföras avolegitimerad personal.Socionomer bedriver i viss omfattning rådgivning ochterapeutisk verksamhet även på privat basis. Enlegitimering kan då fungera som en viktig upplysning tillallmänhet och/eller arbetsgivare.Socionomyrket bygger på såväl vetenskap och beprövaderfarenhet som demokratiska och humanistiskavärderingar. bedrivs kontinuerlig forskning i socialarbete, och ämnet har fått sina första professorer. Envetenskaplig bas kombinerad med praktisk tillämpning ärnumera lika självklar för socionomer som för t.ex.sjukvårdspersonal. Enligt lag (1984:542) om behörighet attutöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. krävslegitimation för utövande av följande yrken: barnmorska,glasögonoptiker, logoped, läkare, psykolog, psykoterapeut,sjukgymnast, sjuksköterska och tandläkare.Socionomyrkets karaktär uppvisar många likheter med deovan uppräknade varför det är motiverat att krävalegitimation även för socionomer.Enligt direktiven skall den statliga socialtjänstkommitténbl.a. studera ansvars- och kompetensfrågor försocialsekreterare. Det är olyckligt om frågan omlegitimering av socionomer skjuts upp i avvaktan på dennautredning då den dels inte uttryckligen skall behandlalegitimeringsproblemet, dels endast inriktas på det socialaarbete som utförs av anställda inom . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om socionomer i socialt arbete.
mot · GF02So212 · 1992-01-27 00:00:00 — Barns talerätt i sociala mål Frågan om barns talerätt i sociala mål har kontinuerligtutretts . Min första motion i ärendet skrev jagi anslutning till socialtjänstpropositionen hösten 1979.Socialutskottet uttalade då att ett offentligt biträde till följdav sina begränsade handlingsmöjligheter inte helt kundefylla funktionen att tillvarata barnets intressen. Utskottetuttalade också, att det måste övervägas att införa enordning som ger barnet en starkare ställning enligt Lagenom vård av unga (LVU) och att frågorna var föremål förbehandling av utredningen om barnets rätt.Utredningen om barnets rätt föreslog i betänkandet(SOU 1987:7) bl.a. att det offentliga biträdet också skullevara barnets ställföreträdare i processen, i de fall barnetsaknade egen processbehörighet. Vidare föreslogs attbarnet självt skulle få rätt att föra sin talan från och med tolvårs ålder.Regeringen borde enligt min uppfattning ha löst frågangenom förslag i prop. 1989/90:28 Vård i vissa fall av barnoch ungdomar. Förslag saknades dock. Socialutskottettyckte också nu med anledning av en motion från mig att detkan finnas skäl att överväga hur barnets ställning i mål ochärenden enligt LVU skall kunna stärkas. Utskottet ansågdock att man borde avvakta regeringens ställningstagandemed anledning av betänkandet från utredningen om barnetsrätt!I prop. 1990/91:8 Vårdnad och umgänge berördes hellerinte frågan, varför lagutskottet med anledning av ett flertalmotioner föreslog att ge regeringen till känna attbarn borde få en starkare ställning i vårdnads- ochumgängesärenden.Riksdagen bör nu uttala att frågan om barns talerätt isociala mål löses utan dröjsmål. Det finns ingen garanti föratt man i ovan nämnda översyn beträffande vårdnads- ochumgängesärenden också tittar på de sociala målen.Dessutom är det kanske inte mer utredning som behövseftersom sådan pågått . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snara åtgärder för att lösa fråganom barns talerätt i sociala mål.
mot · GF02So214 · 1992-01-27 00:00:00 — Lördagsstängt på Systembolaget är en åtgärd som ärriktad direkt mot den arbetande delen av befolkningen.Den senare torde inte utgöra någon speciellt uttaladriskgrupp ur alkoholpolitisk synpunkt. Därför börlördagsstängningen på Systembolaget avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avskaffa lördagsstängningen påSystembolaget.
mot · GF02So216 · 1992-01-27 00:00:00 — De senaste årens händelser och debatt omsocialtjänsten, bl.a. om ungdomsproblem men kanskeframför allt om misshandel av barn, har tydliggjort behovetav legitimation för socionomer.Ett av de allvarligare problemen för ilandets kommuner är den ökande bristen på utbildadesocionomer. Den årliga personalomsättningen för dessa äridag . Det främsta skälet till detta är den ökandearbetsbelastningen för dem som arbetar kvar.En annan avgörande faktor som bidrar till det s.k.utbrändhetssyndromet, och därmed följandepersonalomsättning, är det faktum att nyanställdasocionomer överutnyttjas. Socionomutbildningen är inte,trots studiepraktiken, tillräcklig förberedelse försocionomen. En nyutbildad socionom kan inte direkt efterexamen ta ett fullständigt och självständigt ansvar för deallra svåraste ärendena. Bristen på socionomer tvingar i dagarbetsgivare att sätta in nyanställda och nyexamineradesocionomer även på de svåraste arbetsuppgifterna.Den pågående översynen av socialtjänstlagen är intetillräcklig för att angripa dessa problem. Det krävs en totalförändring av förutsättningarna och formerna försocionomers arbete. Det måste också ges möjlighet attskaffa sig yrkeserfarenhet utan att tvingas arbeta och taansvar utöver sin förmåga. Med en allmän tjänstgöring somobligatorium inför en legitimering kan socionomerna fåmöjlighet att skaffa denna erfarenhet utan risk förutbrändhet.Socionomer bedriver i ökande utsträckning rådgivningoch terapeutisk verksamhet på privat basis, utananknytning till offentlig verksamhet. I takt med dennaökning växer behovet av att på ett övergripande sätt kunnakontrollera att vård och behandling bedrivs på ettprofessionellt och icke-skadligt sätt.Det övergripande syftet för att införa en legitimation försocionomer är att tillförsäkra klienterna/brukarna en god,professionell behandling och ett gott bemötande.Legitimationen är tänkt som en garanti för en kvalitativminiminivå för professionellt socialt arbete.Enligt Lag om behörighet att utöva yrke inom hälso- ochsjukvården m.m. (1984:542) krävs legitimation förutövande av följande yrken: barnmorska, glasögonoptiker,logoped, läkare, psykolog, psykoterapeut, sjukgymnast,sjuksköterska och tandläkare.I jämförelse med ett flertal av dessa yrkesgrupper, somhar legitimationskrav förenat med yrkesutövningen,framstår socionomyrket i flera avseenden som minst likaansvarsfullt. Effekten för den enskilde klienten av felaktigeller oprofessionell utövning av socionomyrket kan varaminst lika förödande som inom andra legitimerade yrken.För att få en framgångsrik socialtjänst krävs att det finnsutrymme för professionalitet och ansvarstagande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i lagen ombehörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m.att också socionomer omfattas av lagen,2. att hos regeringen begär att socialstyrelsenfår i uppdrag att utforma behörighetsregler försocionomyrket.
mot · GF02So217 · 1992-01-27 00:00:00 — Inom området drogmissbruk skapar den snabba socialautvecklingen och det stora behovet av tydliga riktlinjer förrättstillämpningen ett påtagligt behov av allsidig utbildningoch praktiska anvisningar. Stora yrkesgrupper såsomsocialsekreterare, poliser, jurister och personal inomsocialtjänst och sjukvård måste i sin dagliga verksamhethantera eller åtminstone känna till olika fakta ochbestämmelser. Viktiga forskningsrön behöver föras ut tillmedarbetare på fältet. Till någon del kan behovet fyllasgenom utgivandet av myndighetsföreskrifter,rättsfallssamlingar och facklitteratur.Drogfrågornas rika komplexitet gör dem väl lämpade förförsök att utveckla s.k. expertsystem. Dessa utgöres avdatorbaserade kunskapssystem för beslutsstöd, särskilt förhantering av problem eller valsituationer där traditionellabeslutsmetoder visat sig otillräckliga för att ta hänsyn tillmångfalden av betydelsefulla faktorer. Systemen kantillfredsställa mångfacetterade kunskapsbehov ocherbjuder en enkel metod att överföra kunskap mellan olikadiscipliner, verksamhetsområden och yrkesgrupper.Arbetet med att utveckla datoriseradebeslutsstödsystem är höggradigt tvärvetenskapligt. Detsysselsätter så vitt skilda metoddiscipliner som matematik,teoretisk filosofi och datologi. En rad fackområden, sommedicin och socialvetenskap samt inte minst juridik, spelaren stor roll. har i vårt land dylika system utvecklatsför bl.a. kirurgisk diagnostik samt beräkning avunderhållsbidrag.Ur forskningsplaneringssynpunkt är projektenegenartade, genom att de faller utanför ramarna förtraditionell institutions- och projektadministration.Följaktligen blir finansieringen av projekten oftasvårhanterlig.Utvecklandet av ett datorbaserat beslutsstödsysteminom området drogmissbruk är påkallat av det storautbildningsbehovet inom breda yrkesgrupper. Det ärnaturligt att det blivande får en viktigroll när det gäller att ta initiativ till ett sådant arbete samtatt samordna det. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av ett datorbaseratbeslutsstödssystem inom området drogmissbruk.
mot · GF02So219 · 1992-01-27 00:00:00 — Beslutanderätten i fråga om serveringstillstånd i har beviljatutskänkningstillstånd till till ettnyöppnat diskotek i . Ägarna till diskotekethade ansökt om serveringstillstånd till klockan tre.Kommunen och polisen hade tillstyrkt denna ansökan frånägarna.Så gott som alla andra nöjesställen i Helsingborgscentrum har redan serveringstillstånd och denöjesställen på andra sidan sundet i somkonkurrerar om publiken är öppna till klockan fem.Det går inte att tillämpa lagar och bestämmelserslentrianmässigt utan att titta på den verklighet som råder.Till följd av beslut riskerar ordningen iHelsingborg att bli sämre. Stor risk finns att gästerfrån det nyöppnade diskoteket fortsätter till något av denöjesställen som har serveringstillstånd efterdet att diskoteket stängt eller att de väljer att åka översundet till där inte bara alkoholdrycker utanockså andra droger är lättillgängligare.Beslutet i riskerar att i verkligheten gåemot de intentioner som finns i lagstiftningen om ordningi och kring våra nöjesställen. Det är därför den ansvarigakommundelsnämnden och polisen haft en annanuppfattning. Beslutet visar på det negativa i att beslut tasefter fastställda mallar oberoende av hur verkligheten serut. är en kommun där närheten till Danmarkger speciella förutsättningar. Ska ungdomar välja att varakvar i fordras att nöjeslivet i ur derassynpunkt ter sig attraktivt. I annat fall väljer de Helsingör.Den omständigheten att förutsättningarna är olika iolika delar av vårt land och i olika kommuner i samma läntalar för att det är kommunerna och inte länsstyrelsernasom ska besluta om serveringstillstånd. Kommunerna harkännedom om de lokala förutsättningarna och ett samlatansvar för såväl fritidsfrågor som alkoholpolitik. Med hänvisning till det anfördaatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överförande av beslut omserveringstillstånd från länsstyrelserna till kommunerna.
mot · GF02So220 · 1992-01-27 00:00:00 — Vad är generell välfärdspolitik?Kärt barn har många namn heter det. Generellvälfärdspolitik verkar numera vara ett begrepp som deflesta politiska partier ansluter sig till. Däremot verkar mandefiniera begreppet på de mest skilda sätt. Det förefallervara precis lika angeläget här som inomneutralitetspolitiken att vaska fram ''den hårda kärnan''.Socialdepartementet fastslår i sin budgetbilaga medstarkt eftertryck att den generella välfärdspolitiken skallbestå som man inför ökad ''självrisk'', dvs. genomatt anbefalla höjda avgifter. Gentemot kommuner ochlandsting uttalas att inriktningen skall vara fortsattskattestopp och man anvisar möjligheter till ''alternativafinansieringskällor'', dvs. höjda avgifter.Bilden som framträder är tydlig. Mindre av offentligsektor skall finansieras genom skatter och mer genomavgifter. Per definition innebär detta en dåligfördelningspolitik. I stället för att vi alla är med och betalart.ex. sjukvården får de sjuka och handikappade själva bäraen större börda.Ett minimikrav är att denna utvecklings effektanalyseras noggrant och dess fördelningspolitiska baksidaredovisas tydligt och klart i varje års budget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att effekterna av ökade''självrisker'' och andra avgifter analyseras frånfördelningspolitisk synpunkt och redovisas.
mot · GF02So221 · 1992-01-27 00:00:00 — Antalet boende i gruppboende Bristen på tydliga regler för antalet boende igruppboende skapar ibland problem. Detta gäller inteminst när det gäller enskilda sökande. I ett aktuellt fallnyligen har regeringsrätten behandlat besvär överkammarrättens dom angående tillstånd för enskild stiftelseatt yrkesmässigt bedriva verksamhet enligt lagen (1985:568)om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.I domen beröres syftet med lagen och den målsättning iförarbetena som gäller gruppbostäder. Ett antal av fyraboende har av såväl omsorgskommittén somdepartementschefen angivits som riktmärke.Departementschefen har emellertid understrukit att dettaantal inte utgör ett absolut krav i samtliga fall utan att detmåste finnas utrymme för flexibilitet (prop s. 32 f). Vidriksdagsbehandlingen tolkades dessa uttalanden så, attriktmärket skulle vara fyra till sex boende (SoU 1984/85:27s. 9).Den aktuella ansökan avsåg gruppbostäder med femboende i varje enhet. Departementschefen har i fråga omenskild verksamhet för psykiskt utvecklingsstörda anfört attäven om vården formellt ges av privata huvudmän, utgörden i praktiken en del av den landstingskommunalaverksamheten eftersom alla vårdplatser ställs tilllandstingens förfogande och utnyttjas av dem.Av detta ärendes hantering får man intrycket attsocialstyrelsen behandlat en enskild sökande hårdare änlandstinget. hade i detta fall bestämt attgruppbostäder skulle inrättas för fem boende. De kan drivasådana bostäder i egen regi utan krav på föregåendetillstånd.Med ändring av kammarrättens dom visaderegeringsrätten målet åter till för nyhandläggning. tolkning att riktmärketskulle vara fyra till sex boende behöver måhända förtydligasytterligare så att enskilda sökande inte skall behövaöverklaga beslut för det fall man skulle ansefem eller sex boende i gruppbostäder som lämpligt ellerönskvärt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tydligare regler för antaletboende i gruppboende.