mot · GF02Ub45 · 1992-03-16 00:00:00 — Den som inte i detalj ärinsatt i dagens olika lärarutbildningslinjer kan inte genastgenomskåda konsekvenserna av regeringens förslag för och dess lärare.Utbildningsministern tycks anse att den kommunalahögskolans lärare skall ha samma pedagogiska utbildningsom övriga högskolelärare, dvs. Det kan vara värt att notera att i ''Friauniversitet och högskolor'' Ds 1992:1, vilken nu är ute påremiss, föreslås beträffande ny högskoleförordning att denkommunla högskolan ges ett särskilt kapitel. I detta kapitels6§ föreslås följande text:Behörig till tjänst som lärare i kommunalhögskoleutbildning är den som 1. dels har gått igenom allmän utbildningslinje ellermotsvarande grundläggande högskoleutbildning eller påannat sätt har förvärvat motsvarande kunskaper ocherfarenheter,2. dels har gått igenom praktisk-pedagogisk utbildningmed den inriktning tjänsten avser, och 3. dels har de kunskaper och erfarenheter och denförmåga i övrigt som behövs för att fullgöra tjänsten väl.Att det saknas krav på praktisk-pedagogiskutbildning för de lärare som undervisar i den statligahögskolan innebär inte att sådan utbildning inte skulle varaönskvärd. Snarare tvärtom!Studenterna har riktat stark kritik mot utbildningen ihögskolan. Denna kritik resulterade i att enhögskoleutredning tillsattes 1989. Utredningensbetänkande ''Frihet, Ansvar, Kompetens'' är nu ute påremiss. Enligt denna utredning bör det fastställas en klartdefinierad pedagogisk behörighetsnivå för lärartjänster ihögskolan, en ''akademisk lärarbehörighet''. Det är restenav högskolan som, enligt vår uppfattning, behöver enlösning på sitt lärarutbildningsproblem. Det finns därföringa skäl att avskaffa den enda förekommandelärarutbildningen för högskolan!Vad som krävs för sjuksköterskeutbildningen är vårdlärare med god utbildning såväl inom vårdyrketsom läraryrket. Därför anser vi att det även framgent måstefinnas en praktisk-pedagogisk utbildning som utbildarvårdlärare också för högskolan. Den kan med fördelsamordnas med vårdlärarutbildningen för gymnasieskolansom sker i dag.Lärarutbildningar för vuxenutbildningens behovEn viktig del av det svenska utbildningssamhället är demöjligheter till återkommande utbildning för vuxna vi byggtupp. Detta kräver särskild uppmärksamhet också ilärarutbildningen.Det är uppenbart att vuxenutbildningen i sina olikaformer arbetar under speciella förutsättningar. Den vuxnesutgångspunkter för att lära sig är annorlunda än barnetsliksom de erfarenheter av olika slag som studierna kananknyta till och innebära en bearbetning av. Denvuxenstuderandes sociala situation är också en annan änden ungdomsstuderandes. Ofta bär t.ex. den vuxne med sigett arv av tillkortakommanden och misslyckanden från sinskoltid.Dessa speciella förutsättningar ställer alldeles särskildakrav på vuxenutbildningen och på de lärare som skall arbetadär. Arbetsformerna måste utnyttja de unika möjligheternaoch vara valda med hänsyn till de speciella svårigheterna.Lärarna behöver vuxenpedagogisk kunskap och enutbildning som utvecklar deras förmåga att iaktta vad somhänder i vuxnas studier och att låta sitt eget agerandepåverkas av en systematisk reflexion över det man iakttar.De behöver också ordentliga kunskaper om desamhällsförhållanden som påverkar deras elevgrupper.Utbildningarnas kvalitet påverkas därför påtagligt av ivilken utsträckning lärarnas utbildning beaktarvuxenutbildningens egna förutsättningar.Trots det gemensamma för olika former avvuxenutbildning som i generella termer beskrivits ovanfinns ändå också betydande skillnader dem emellan,skillnader som beror på deras olika roller och uppdrag.Målsättningen är olika. Huvudmännen skiljer sig också åt.För att värna möjligheterna till återkommandeutbildning och hjälpa till att utveckla deras kvalitet börsärskilt avpassade lärarutbildningar tillhandahållas. Det ärockså viktigt att dessa kan utvecklas i samspel med olikaformer av forskning som kan utveckla lärarutbildningarnaskunskapsbas.Vid i finns en mycket godkompetens när det gäller vuxenutbildning och folkbildning.Där finns landets enda utbildning av folkhögskollärare(med en gren avsedd för lärare inom studieförbunden)utvecklad i nära samråd med folkbildningens företrädare.Där finns också landets enda professur i vuxenpedagogik,kring vilken en aktiv forskargrupp byggts upp psykologi. Inom dennagrupp förekommer också forskning om arbetslivetspedagogik. Gruppen har huvudansvaret för det nationellaprogram för folkbildningsforskning som blivitanförtrott.Grundutbildning och uppdragsutbildning bedrivs avVuxenutbildarcentrum, som är en avdelning . Den kompetens somskapats inom har blivit efterfrågad bådenationellt och internationellt och har stor växtkraft. Förnärvarande pågår t.ex. samarbete med ett par av de baltiskastaterna samt med länder i och i södra i bedrivs också den endautbildning som kommit igång i landet av lärare förgrundvux. Denna utbildning har fått en markeratvuxenpedagogisk profil, en betoning av kunskaper om destuderandes hela miljö, personliga situation ochkulturmöten och en inriktning mot svenska somandraspråk. Ett lovande samarbete medfolkhögskollärarlinjen har inletts. Regeringen föreslår nuatt denna utbildning som finns inom ramen förgrundskollärarlinjen skall avvecklas och ersättas av enpåbyggnadsutbildning för lärare som redan genomgått enlärarutbildning för grundskolan.Den svenska vuxenutbildningen intar en särställning.Den är, enligt vår uppfattning, omistlig för både individ ochsamhälle. Den bidrar till att utveckla och fördjupademokratin och den höjer medborgarnas kompetens iarbetslivet. Regeringen delar uppenbarligen inte våravärderingar i dessa avseenden eftersom vuxenutbildningbehandlas så styvmoderligt både vad avsermedelstilldelning och dimensionering och vad avserkvalitetsaspekter.FolkhögskollärarutbildningenI propositionen informerar regeringen om vilkalärarexamina som fr.o.m. /94 kommer attersätta nuvarande utbildningsbevis från befintligalärarutbildningslinjer. Bland dem saknas, som vi ovannämnt, en särskild examen inriktad motfolkbildningsområdet. Propositionens förslag har inteföregåtts av någon särskild utredning.Den nuvarande folkhögskollärarlinjen är utformad inära samråd med folkbildningens företrädare. Detta för atttillgodose de speciella krav som ställs på en lärare vid enfolkhögskola eller på den som skall arbeta inom ettstudieförbund. Den har därvid utvecklats från att ha variten del av den tidigare ämneslärarutbildningen till att bli enhelt fristående utbildning.Inom det föreslagna styrsystemet kan naturligtvisuniversitetet i fortsätta att erbjuda sinkompetens för utbildning inom folkbildningsområdet ochinom det vuxenpedagogiska området i vidare mening,särskilt vad gäller allmänna kurser av olika slag gällandefolkbildning och vuxenpedagogik. inriktasstyrsystemet mot studier som berättigar till särskildexamen. Allmänna kurser kan ingå i allmänna examina.Folkhögskollärarlinjen är dock en ganska uttaladyrkesutbildning. I det föreslagna systemet med vissapreciserade examina skulle det bli utomordenligt svårt attvidmakthålla en folkhögskollärarutbildning utan särskildexamen. Utbildningen skulle knappast heller kunna behållasin profil om den inordnades som en variant inom ramen fören examen för gymnasieskola och kommunalvuxenutbildning. Ett sådant inordnande skulle ocksåmarkant försvåra den speciella rekrytering som dagens linjehar och som uppfattas som positiv av folkhögskolor ochbildningsorganisationer.Vi anser således att folkhögskollärarutbildningen bör haen egen examensbenämning och att denna bör varafolkhögskollärarexamen.Lärare för grundläggande vuxenutbildning och i svenskaför invandrarePraktiskt taget utan motivering föreslår regeringen ipropositionen att grundskollärarlinjens variant avseendeutbildning av lärare för grundläggande vuxenutbildningskall avvecklas . Utbildningen finns inrättadvid högskolan för lärarutbildning i och viduniversitetet i skäl för nedläggningen anger regeringen svagrekrytering. Dessutom anser man att den grundläggandevuxenutbildningen till största delen ställer samma krav somgrundskolan. I fortsättningen skall endast krävas enpåbyggnadslinje om 20 poäng ovanpå vanliggrundskollärarutbildning för att åstadkomma en lärare sompassar att undervisa i den grundläggandevuxenutbildningen. Detta, menar vi, visar ringa insikter ieller föga intresse för de speciella utmaningar som möter envuxenlärare.Vi har redan beskrivit en rad specifika krav som ställs påen vuxenlärare och skall inte här upprepa dessa. Det som ärspeciellt för en lärare i grundläggande vuxenutbildning ärkanske framför allt att denne ofta möter elever från mångaolika länder och med skiftande kulturell och socialbakgrund. Läraren måste kunna möta och positivt nyttjadenna situation. En grundvuxlärare är också i mycketstor utsträckning en språklärare med ansvar för utbildning isvenska för invandrare.Rekryteringen till grundvuxlärarutbildningen harförvisso varit svag. Detta förklaras framför allt av bristandeinformation om utbildningen. Andra förklaringar kan varabehörighetskrav och former för utbildningen.Grundvuxläraren är i första hand en språklärare. Ändåförutsätts genomgången treårig N-linje i gymnasieskolan förantagning. De flesta som kan ha intresse för att bligrundvuxlärare har troligen arbetat eftergymnasiestudierna. Det är därför inte otänkbart att de harfamilj och i konsekvens därmed är mer ortsbundna.Formerna för utbildningen bör därför ses över så att bl amöjligheter till decentraliserad utbildning, såväl ortsförlagdsom distansutbildning, prövas.Utbildningen bör vidare ha den nära anknytning tillutvecklad vuxenpedagogisk kompetens som beskrivs i detinledande. Ansvaret för denna utbildning bör därför ges tilluniversitetet i och förläggningen tilllärarhögskolan i upphöra.Vi förordar alltså en bibehållen särskild lärarutbildningför grundläggande vuxenutbildning om 140 poäng.Samtidigt menar vi att det bör finnas ett visst utrymme fördem som genomgått ''vanlig'' grundskollärarutbildning ocharbetat att genom en vuxenpedagogiskpåbyggnad kunna bli behöriga som lärare i grundläggandevuxenutbildning. Exakt hur denna påbyggnad skallutformas bör kunna anförtros den ansvarigalärarutbildningsenheten. Det är dock inte troligt att enbart20 poäng är tillräckligt.Riksdagsbeslutet om ett nytt och vidgatuppdrag för den grundläggande vuxenutbildningen ställerockså krav på anpassning av lärarutbildningen.För att tydliggöra grundvuxlärarens yrkesprofil börutbildningen ges en egen examensbenämning.Specialpedagogisk påbyggnadsutbildningEn första förutsättning för att handikappade elever skallkunna få tillgång till skolans undervisning på sina villkor äratt det finns specialutbildade lärare, med adekvat kunskapom det aktuella handikappets begränsningar ochmöjligheter. Den specialpedagogiskapåbyggnadsutbildningen, med sina olika inriktningar, skallsvara för att sådana lärare utbildas i tillräcklig omfattning.Regeringen pekar i propositionen på svårigheterna attrekrytera till den specialpedagogiskapåbyggnadsutbildningen, främst specialiseringarna för dövaoch hörselskadade och synskadade. Vi delar regeringensuppfattning att det är angeläget att vidta sådana åtgärder attrekryteringen kan förbättras. råder brist pådövlärare och hörselpedagoger och situationen riskerar attförvärras de närmaste åren.Vi kan därför acceptera förslaget att utbildningen medinriktning på döva och hörselskadade förläggs vartannat årtill och till även om vi troratt detta kommer att föra med sig många praktiskaolägenheter.Regeringen tar inte upp problemet med tillgången tilllärarutbildare. Det är en otillfredsställande situation atttillgången till lärarutbildare på lång sikt kan bli enbegränsande faktor för utbildningen, speciellt om man villpermanenta en bättre spridning av utbildningen överlandet. Det krävs därför insatser för att öka tillgången tilllärarutbildare. Regeringen bör låta göra en översynav tillgång och behov och återkomma till medförslag i frågan. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.För att bredda skaran av behöriga sökanden tillutbildningen med inriktning mot döva och hörselskadadeföreslår regeringen att högskolan skall kunna ge dispensfrån inträdeskravet på 20 poäng i teckenspråket. Det kanmotiveras med rekryteringsskäl men det är samtidigtnödvändigt att den som går utbildningen har kunskaper iteckenspråket.Studerande som antagits på sådan dispens måste därförges möjligheter att under utbildningenkomplettera sina kunskaper med teckenspråket. Det börunderstrykas att dispensen från kunskap i teckenspråk barafår utgöra en tillfällig åtgärd.Den specialpedagogiska utbildningen är i huvudsakinriktad på barn och ungdom. Det finns också stora behovav en särskild vuxenpedagogutbildning för bl.a. personalsom arbetar med olika handikappgrupper inom bl.a.landstingens rehabiliteringsverksamheter. Regeringen börlåta utreda behovet av lärare med sådan speciell inriktningoch återkomma till med förslag.Regeringen aviserar en översyn av denspecialpedagogiska påbyggnadsutbildningen med avsikt attsamordna den utbildning som tar sikte på barn med enkomplicerad inlärningssituation, t.ex. på grund av dyslexi,med den utbildning som tar sikte på utvecklingsstörda barn.En översyn kan vara motiverad men får inte leda till att vifår färre lärare med specialkompetens om varje handikapp.Den översyn regeringen aviserar borde mot den härbakgrunden gälla hela frågan om den specialpedagogiskapåbyggnadsutbildningens utformning . I ensådan översyn bör behoven kartläggas och förslagpresenteras.RektorsutbildningKommunerna har genom beslut l989 ett heltoch odelat arbetsgivaransvar för all personal i skolan. Dettagäller självfallet också för rektorerna. Likväl delar viregeringens åsikt att det finns ett statligt ansvar att förvissasig om att rektorer får en grundläggande utbildning i sådantsom rör de nationella målen för och den nationellastyrningen av skolan. Särskilt viktigt är detta nu när det blirallt vanligare att kommunerna utser också andra änpersoner med erfarenhet från skolan till rektor eller tillmotsvarande befattning. Vi utgår från att ocksåbefattningshavare med annan yrkesbenämning än rektor,t.ex. områdeschef, ingår i kretsen som skall få dennautbildning. Utöver denna utbildning är det ett ansvar förkommunerna själva att svara för att rektorerna får denutbildning som behövs för rektor i rollen som kommunalchefstjänsteman.Mot bakgrund av att rektorsutbildningen är ett viktigtnationellt styrinstrument över skolan anser vi att den börvara obligatorisk för rektorer eller motsvarandebefattningshavare.Lokalisering av högskolan för lärarutbildning iStockholmFrågan om lokalisering av högskolan för lärarutbildningi (HLS) har varit aktuell under lång tid.Utbildningen ryms nu i många olika lokaler, och detframstår som nödvändigt att ett beslut om den framtidaförläggningen kan fattas snart. Den socialdemokratiskaregeringen föreslog en lokalisering till för attkunna samla utbildningen lokalmässigt i en bra mijö.På initiativ tillsattes en särskild utredare, somockså han kom fram till att ytterligare högskoleutbildningmed fördel kan lokaliseras till , och HLS tillSödertälje. Flera viktiga remissinstanser har tillstyrktförslaget.Nu föreslår regeringen att man som alternativ tillnuvarande lokalisering i första hand skall prövaBrunnsvikenområdet norr om . Man fäster alltsåinget avseende varken vid regionens eller utredningenssynpunkter.Det finns flera skäl som talar emot regeringens förslag.Att vara kvar i skulle förmodligenunder överskådlig tid innebära en fortsatt splittrad ochprovisorisk lokalsituation. Det anser vi inte varatillfredsställande.En lokalisering till Brunnsvikenområdet skulle sannoliktkräva en mycket utdragen behandling av ett sådant ärende,eftersom just detta område bedöms som mycket värdefulltur andra synpunkter och kräver att varje ingrepp görs medstor varsamhet. Alltså finns det stora risker för att detkommer att ta om man väljer att arbeta vidare meden sådan lokalisering.I finns god beredskap att efter ettbesked från sätta igång arbetet med att få frambra och ändamålsenliga lokaler i campusmiljö.Det är inte rimligt att staten motverkar strävandenainom regionen till en bättre regional balans. En placeringav HLS till det redan högexploaterade skulle innebära en ytterligare obalans bådevad gäller högskoleutbildningens fördelning ochinvesteringar i allmänhet.En lokalisering till skulle bidra till en bättrebalans vilket är viktigt inte minst ur skolans synvinkel. Detär i kommunerna i den man har den högstaandelen outbildade lärare, och det är en betydligt mindreandel av ungdomarna där som söker sig tilllärarutbildningen. Vi tror att en lokalisering avutbildningen till skulle ha positiva effekter ochminska obalansen.Genom pågående utbyggnad av järnväg och vägarkommer avståndet inte att spela någonavgörande roll, ens för dem som bor i andra delar av länet.Vi föreslår att avslår regeringens förslag och istället beslutar att omlokalisera Högskolan förlärarutbildning i till Södertälje.Lärarutbildningarnas forskning ochforskningsanknytningLärarutbildningen är ett stort och betydelsefullt områdeinom högskolan. I likhet med vad som gäller för andrayrkesutbildningar, t.ex. utbildningar till läkare, ingenjörer,agronomer och jurister, finns behov av forskning ianslutning till lärarutbildningen. /91--1992/93finns särskilda medel för forskning i anslutning tilllärarutbildning. Både med tanke på skolväsendets ochlärarutbildningens stora betydelse för samhället anser vi attdet finns goda skäl att förstärka den forskning som haranknytning till lärarutbildningen, inte minst den didaktiskaforskningen. Denna fråga bör särskilt uppmärksammas isamband med arbetet på den forskningspolitiskaproposition som skall presenteras våren 1993.Riksdagen bör ge regeringen detta till känna.Högskollärare inom lärarutbildningenI promemorian och högskolor (Ds1992:1) föreslås att för alla lärartjänster inom högskolan,förutom det konstnärliga området, skall krävasdoktorsexamen.Inom lärarutbildningen i likhet med annanhögskoleutbildning är det angeläget att de där verksammalärarna har hög vetenskaplig kompetens. Men enligt vårmening får detta inte innebära att högskolorna förlärarutbildning inte skall ha möjlighet att i sin lärarkår ävenha lärare som vunnit sin lärarskicklighet genom praktiskyrkeserfarenhet och som med aktuella erfarenheter frånpedagogiskt arbete ute i skolväsendet kan berikautbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att grundskollärarutbildningenockså fortsättningsvis skall utgöra en helhet med integrationav ämneskunskaper, praktik, didaktik, metodik ochpedagogik,2. att avslår regeringens förslag om enlärarutbildning som i sin struktur helt särskiljerämneskunskaper från pedagogiskt kunnande,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundskollärarutbildningensstudieorganisation,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en analys avförutsättningarna för att låta engelska ingå somobligatoriskt ämne i grundskollärarutbildningen medinriktning mot årskurserna 1--7,5. att avslår regeringens förslag om 540nybörjarplatser till den praktisk-pedagogiska utbildningenpå 40 poäng, för lärare för årskurserna 4--9,6. att beslutar tillföra 540 nybörjarplatserutöver regeringens förslag till grundskollärarlinjen, grenenför utbildning av lärare för årskurserna 4--9, för budgetåret1992/93, med lokalisering till högskolan för lärarutbildningi +80, i +50, universiteteti +20, i +50, högskolan iVäxjö +60, i +80, högskolan iKarlstad +40, högskolan i +60, iUmeå +40 och högskolan i +60,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av generösare villkor vidtillgodoräknande inom lärarutbildning av annanhögskoleutbildning,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förbättrarekryteringen till utbildning för lärare i slöjd, barnkunskapoch hemkunskap,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildning i praktisk-estetiska ämnen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att underlätta förförskollärare och fritidspedagoger att vidareutbilda sig tillgrundskollärare,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av vidareutbildning avhemspråkslärare till grundskollärare,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbildning av i skolanverksamma oexaminerade lärare,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avdimensionering och längd för förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dels högskolans ansvar förbedömning av de blivande lärarnas kompetens ochlämplighet, dels lärarcertifikat,15. att beslutar att bibehålla den praktisk-pedagogiska lärarutbildningen om 60 poäng för vårdlärare igymnasieskola och högskola,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild examensbenämningför folkhögskollärarutbildning,17. att avslår regeringens förslag att avvecklagrundskollärarlinjens variant avseende utbildning av lärareför grundläggande vuxenutbildning,18. att beslutar att grundvuxlärarutbildningen,fortfarande som en variant av grundskollärarutbildningen,lokaliseras till ,19. att beslutar att antalet nybörjarplatser för1992 fastställs till 24 för grundskollärarlinjen med inriktningmot grundläggande vuxenutbildning,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om viss översyn av innehåll ochformer för grundskollärarlinjen med inriktning motgrundläggande vuxenutbildning,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompletterandevuxenpedagogisk utbildning i vissa fall för studerande medtidigare genomgången grundskollärarutbildning,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild examensbenämningför lärare i grundläggande vuxenutbildning,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av insatser för att ökatillgången till lärarutbildare i den specialpedagogiskautbildningen,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dispens från inträdeskravet på 20poäng i teckenspråk för inträde till den specialpedagogiskautbildningen med inriktning mot döva och hörselskadade,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda behovet avvuxenpedagogutbildning med inriktning mot personal somarbetar med vuxenhandikappade,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn av heladen specialpedagogiska påbyggnadsutbildningen,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den i propositionen nämndarektorsutbildningen bör vara obligatorisk,28. att med avslag på regeringens förslagbeslutar omlokalisera högskolan för lärarutbildning iStockholm till ,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildningens forskning ochforskningsanknytning,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högskollärare inomlärarutbildningen.